# places

source: A
code: 15548
name: Noarootsi kirikuaia kabel
type: ehitismälestis
alt_id: 247
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruudukujulise põhiplaaniga, krohvitud ja lubjatud paekivihoone. Kelpkatuse katendiks eterniit. Aknaavad sepishingedega luukidega suletud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. lõpul, kuuludes Taubede perekonnale.</span>


source: A
code: 15549
name: Noarootsi kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 247
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Müüritisena laotud siduseta maakivikuhjatis, kõrgusega ~1,0m. Idaküljes asub 2 väravat. Peavärava väravapostid on laotud tellistest, milles varbadest ašuurne sepivõrevärav. Teise värava postid on betoonist, milles samuti varbadest sepisvärav. (KKT,2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajamisaeg pole teada, väravaehitis arvatavasti 20. saj. algusest</span>


source: A
code: 15550
name: Noarootsi pastoraadi peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline, laudvoodriga palkhoone.  Kõrge kelpkatusega. Kuni 20.s.viiekümnendate aastateni oli katendiks õled. Sümmeetriliselt asetsevad mõlemas tiivas korstnad.  Peauks asetseb hoone keskteljel mille ees kinnine puitveranda.. Väljaulatuv esik on ehitatud ka läänepoolsesse otsas. Paekivist vundament on madal. Maapinna languse tõttu läänepoolse tiiva osas veidi kõrgem.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pastoraat oli Noarootsis  juba 17.s. algupoolel. 1920.a. kirikuaruande järgi selgub, et pastoraat on ehitatud 1635, sellele tuginedes võib suure tõenäosusega püsivaks pidada hoone asukohta ning seega võib ilmselt ehituskehandis leida 17.s. algupoole osiseid. Korstnajalalt leitud daatum 1683 on arvatav korstna ehitamise aasta.  1696.a on teada veel 60 vaskmündi eraldamisest Noarootsi pastorile ehituskuludeks. 1725.a. võidi võtta ette suurem remont ja ümberehitus. Järgnev uuendus toimus 1784 mil pottsepp tegi 30 rubla eest kaks rohelist ahju ja kambrisse nurgaahju. 18.s.  keskelt pärinevad arvatavalt majas säilinud baroksed uksetahvlid. 19.s. I poolest klassitsistliku kujundusega välisuks. 19.s. lõpukümnetelt pärineb veranda. Väikesed ümberehitused ja remont on toimunud järjepidevalt.
(allikas: „Noarootsi pastoraadi ajalooline õiend”, KRPI, 1989)</span>


source: A
code: 15551
name: Noarootsi pastoraadi park
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone ees ebakorrapärane muruväljak, Maja taga puudega ääristatud aed, kus vabakujunduslikud puuderühmad.
((mõisate esialgne ülevaade 1977)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Istutused 19.s.s II poolest.</span>


source: A
code: 15552
name: Noarootsi pastoraadi kaev
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakividest ja paekivist kaevu salv. Raketis puudub.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajamisaeg pole teada, arvatavasti pastoraadi teiste ehitistega üheaegne.</span>


source: A
code: 15553
name: Noarootsi pastoraadi leerimaja
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega ühekordne ristpalkehitis. Fassaadis 2 lihtsat ust ja 4 akent. Hoone kaetud kõrge viilkatusega. Hoone oli varem kaetud õlgkatendiga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. alguses.</span>


source: A
code: 15554
name: Noarootsi pastoraadi tall
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, lihtsa arhitektuuriga, põhiosas krohvimata paekiviehitis. Kummalegi poole otsa on hilisemates etappides ehitatud puidust juurdeehitused. Plokkidest juurdeehitus pärineb 20.s. II poolest. Kaetud viilkatusega. Avad lihtsad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. lõpus.</span>


source: A
code: 15555
name: Noarootsi pastoraadi ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, arhailise ilmega osaliselt paekivi- osaliselt puithoone. Puidust juurde ja otsaehitused  on lisatud paekivi põhikorpusele hiljem.  Kaetud viilkatusega. Katuseräästa all  väiksed  aknad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15556
name: Noarootsi pastoraadi rehi
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>L-kujulise põhiplaaniga, keskmise suurusega, krohvimnata arhailise ilmega paekivihoone. Kaetud ühes osas viil-, teises tiivas poolkelpkatuseha. Rehekorsten hilisem. Sissepääsuväravad enamuses kõrged ja kahe poolega. Aknad 6-ruudulise jaotusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I poolel. (vt 1850.a.mõisasüdamikuplaan)</span>


source: A
code: 15557
name: Noarootsi pastoraadi kelder
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pealt muldega, võlvitud paekiviehitis. Sissepääs otsast.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Võib olla samaaegne pastoraadi peahoonega.</span>


source: A
code: 15558
name: Pürksi mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, historitsistlik,  ühekordne hoone, keskosas pealisehitis. Põhikorpus on pooles ulatuses paekivist, pooles ulatuses rõhtlaudisega puitehitis. Ehitust katab kõrge eterniit viilkatus. Peasissepääsu ees suur krohvitud veranda.
(mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang, 1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1620. aastal rajatud Pürksi mõis (saksa k Birkas) kuulus alates 18. sajandi lõpust kuni 1919. aasta võõrandamiseni von Ungern-Sternbergide aadlisuguvõsale. Mõisa viimane omanik oli Rudolf von Ungern-Sternberg. 
Mõisa peahoone  on ehitatud arvatavasti mitmes osas 19. sajandil. 1994. aastal restaureeritud kujul on ta kasutuses Noarootsi Gümnaasiumi väikese majana. 
(allikas: Eesti mõisaportaal)</span>


source: A
code: 15559
name: Pürksi mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vabakujunduslik, segastiilis keskmise suurusega, on olnud kolmeosaline. Peahoone esine ovaalne muruväljak oli ääristatud ringteega. Praegune park jaguneb kaheks osaks: edelapoolne endine puu-ja juurviljaaed, millest tänaseks kujundatud haljasala ning kirdepoolne pärna-, tamme- ja kuusesalu. Aia kirdeossa oli istutatud dekoratiivne kaheteistkümnest pärnast koosnev ring. Park on kirdest piiratud magistraalkraaviga, kagust ja loodest teega ning edelast õueaiamaadega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15560
name: Pürksi mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakividest laotud, umbes 2-meetrise läbimõõduga kaevusalv, mille kohal suhteliselt uus ristkülikukujulise põhiplaaniga puidust raketis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kaevu rajamisaeg ei ole teada.</span>


source: A
code: 15561
name: Pürksi mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike krohvitud paekivihoone, kaetud suhteliselt lameda viilkatusega (eterniit). Esifassaadis 3 sümmeetrilist kitsast ust, nende vahel uuemad aknad. Ühel uksel (parempoolne) säilinud barokne sepistatud lukusilt ja lukk.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algkehand võib olla ehit. 18.s./19.s. vahetusel või veelgi varem. Praegune ehitus 19.s. lõpuveerandist.
( Mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>


source: A
code: 15562
name: Pürksi mõisa ait-kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, krohvitud paekiviehitis, mis pikendatud lühikese puitosaga. Ehitust katab  eterniitkattega viilkatus. Pääs keldrisse toimub hoone küljelt väikese esiku kaudu, mis kaetud viilkatusega. Puitosa püstlaudvooderdisega. Lääneküljes suur kahepoolne uks (ava ümbrus tellisest)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15563
name: Riguldi mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, klassitsistlik, ühekordne puithoone, madala paekivist krohvitud sokliga. Kõrge poolkelpkatus kaetud esifassaadil musta kiltkiviga. Hoone keskosas 3 saali akna kohal kolmnurkviil, piiratud puidust karniisiga. Seinad vooderdatud rõhtlaudadega, nurkadel laiad liseene meenutavad kattelauad. Peauks fassaadi paremal tiival, ees madalal soklil puitveranda. Tagafassaadi keskosas lai lahtine terrass, millelt laskub madal kivitrepp aeda. 
Peahoone tagakülje vaskpoolsele tiivale on ehitatud väike, kitsas  tiibhoone. Katus kaetud eterniitplaatidega. Seinad vooderdatud laiade rõhtlaudadega.
(pass, 1984)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. I veerandil. Tiibhoone võib olla vaid vähe hilisem.
( mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang, 1978)
Riguldi mõisast (saksa k Rickholtz) on esmateateid 1620. aastast. Alates 18. sajandist kuulus mõis von Taubedele, kelle omandusse jäi mõisasüda kuni 1939. aasta ümberasumiseni. Hoone soklil on aastaarv 1620, kuid see on vähemalt praeguse puidust hoone jaoks liialt varajane daatum. Samas ei ole ka täielikult välistatud, et 19. sajandi algul tõesti rootsiaegne puithoone ümber ehitati.
(allikas: Eesti mõisaportaal)</span>


source: A
code: 15564
name: Riguldi mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vabakujuline, keskmise suurusega pargiosa ümbritsetud madala maakividest kiviaiaga. Peahoone esisel suur sissesõiduteega ääristatud ovaal, mille külgedel vabakujulised puuderühmad. Peahoone taga samuti väike väljak, mis äärealadelt palistatud puude- ja põõsarühmadega. Mõisa suubuvat teed markeerib allee. Pikivaated kinnikasvanud. Puistu koosneb valdavalt kodumaistest pärnadest, saartest, jalakatest. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19. saj. I poolel</span>


source: A
code: 15565
name: Riguldi mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk rõhtpalkhoone, esifassaad ja lõunasein kaetud püstlaudvooderdisega. Madal paekivivundament. Kunagine Plekk-katus. Ees keskel sügav ulualune, esisenas puidust poolsambad.Ulualuses kaks ust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaeg 19. saj. I veerand.</span>


source: A
code: 15566
name: Riguldi mõisa tõllakuuri varemed
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Olnud krohvitud paekiviehitus, kaetud poolkelpkatusega. Esifassaadi keskel ulualune, mida toetasid külgedelt paarisambad (poolsammas ja tüseda keskelt paisuatud tüvesega sammas)
(pass, 1884)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaeg 19. saj. I veerand.</span>


source: A
code: 15567
name: Riguldi mõisa kelder
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muldkelder. Paekivist laotud sissepääsuseinas kaarja sillusega ukseava.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajamisaeg ei ole teada, võimalik, et samaaegne teiste mõisahoonetega.</span>


source: A
code: 15568
name: Riguldi mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>
Väike, lõhutud maakividest krohvimata müüridega ehitus. On olnud kaetud savikivikattega viilkatusega, millel kitsad üleulatuvad räästad. On omanud otsafassaadis maakivist laotud tulpadele toetatud varjualust, katuse pikendusena. Avade sillused tellistest, uksesillus laotud kolmnurgana, milles kolmnurkaken. Sissepääs lõunaküljest, uued varjualuse tugipostid puidust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19. s. viimasel veerandil.</span>


source: A
code: 15569
name: Riguldi mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Madal maakividest laotud poolkaarekujuline müür piirab kogu majatagust ja peahoonest paremale jäävat pargiosa.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Piirdemüüri rajamise aeg ei ole teada, arvatavasti samaaegne muude ehitistega</span>


source: A
code: 15570
name: Riguldi mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, kahekordne, lõhutud maakivist, krohvikatteta ehitus. Hoonet katab laialt üleulatuvate räästastega  viilkatus (katuse kattematerjal vahetatud, profiilplekk). Avade küljed markeeritud tellistega. Aknad erikujulised kuid suured, raamid uued. Peasissepääs lõunaküljes.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul v. 20 s. algul.</span>


source: A
code: 15571
name: Saare mõisa peahoone varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoonet võis lugeda hinnaliseks ja hästi proportsioneeritud barokkstiilis ehituseks. Tänaseks rekonstrueeritud. Oli algselt keskmise suurusega ühekordne paekivihoone, millel madala sokliga keldrikorrus poole hoone ulatuses ja lakatoad hoone otstel. Ehitust kattis kõrge poolkelpkatus. Peauks oli viidud hoone vasakpoolsesse otsa, kus asus ka väike puiteeskoda kelpkatuse all. Suur puitveranda asus hoone parempoolsel otsafassaadil. Ruumid anfilaadsed. Praegu paraadtrepp peasissepääsuga hoone esifassaadil. Väljaehitatud katusekorrus vintskappidega. Säilinud üks mantelkorsten</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. II poolel. 19.s. II poolel liideti veranda ja esik. Tiibhoone 20s. algusest.
Varemeis kuni 1995, eravalduses ja ülesehitatud.</span>


source: A
code: 15572
name: Saare mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park väike, lahenduselt segastiilis, põhiosas vabakujunduslik. Peasissepääs parki tagaküljelt ja avaneb ringteena esiväljakule, mis liigendatud puuderühmadega. Peahoone taga avara istutusviisiga pargiosa. Puudest domineerivad vaher, kuusk, saar, tamm. Palju ka dekoratiivpõõsaid. Parki läbivast teest lääne-edela pool tihe puistu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s.  keskel.</span>


source: A
code: 15573
name: Saare mõisa tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega pritskrohviga paekivihoone. Poolkelpkatuse katteks roog. Katusealune kasutusel eluruumidena, mida valgustavad otsaaknad ja fassaadile avanev suur ümarkaarne aken. Hoone põhikorrusel muuseumiruumid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavasti 19. s. keskel</span>


source: A
code: 15574
name: Saare mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline paekivihoone, praegu kaetud eterniitkattega viilkatusega. Otsaviiludel püstlaudis. Fassaadi keskosas ümarkaarse avaga uks, millest kummalgi pool kahepoolsed suured sissepääsuväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arvatavasti 19. saj. keskpaigast pärinev hoone</span>


source: A
code: 15575
name: Saare mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakividest kaevusalv, raketis kaasaegne.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kaevu rajamisaeg pole teada.</span>


source: A
code: 15576
name: Räägu mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhiosas klassitsistlik, suur, ühekordne püstlaudvooderdisega puithoone. Pealisehitusega keskosas ja lakatubadega hoone otstel. Omab keldrit, mis reljeefi tõttu omandab tagafassaadis soklikorruse ilme. Hoonet katab kõrge eterniit poolkelpkatus. Pealisehitis rõhtvoodriga, lameda viilkatusega. Hoone tagafassaadi keskosas palkon, millelt laskub kõrge trepp parki. Esifassaadil viidud uks vasakule tiivale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. I poolel, arvatavasti 1835, pealisehitus sajandi lõpuveerandil.
Hohenheim in Kirchspiel Poenal, Wiek 
Räägu mõis (saksa k Hohenheim) eraldati naabermõisast Kärblast 1816. aastal. Mõis kuulus alates loomisest kuni 1919. aasta võõrandamiseni von Wedelite suguvõsale; viimane omanik oli Benno von Wedel. </span>


source: A
code: 15577
name: Räägu mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, vabakujunduslik park laiub loodusliku puisniiduna tammepuistus. Pargi keskteljelt kulgeb sirge tee maanteeni. Peahoone ees väike ringteega esiväljak. Peahoone lähedal kodumaised saared, vahtrad, pärnad, puisniidul tamm. ( mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang, 1978) Pargi territooriumil (peahoone poole suunduvast teest läänes) asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud (ajaloomälestis, tähistatud sambaga)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15578
name: Räägu mõisa ait-kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, krohvitud kivihoone. Kaetud eterniit- ja laastkattega poolkelpkatusega. Hoone esifassaadil 5 avaga kaaristu. Kaared kõrged, toetudes suhteliselt saledatele neljatahulistele tulpadele. Tagaküljes segmentaknad.
Algselt aidaks ehitatud hoone on hilisemal perioodil kohandatud kuivatiks ja lisatud kõrge telliskorsten. 1980-ndatel hooldekodu vajadustele vastavalt panipaigaks ja puhkeruumideks kohandatud - hoonesisesed ümberehitused.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15579
name: Räägu mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asub peahoonest läänes. Krohvitud paekiviehitis väikese püstlaudisega kaetud juurdeehitusega loodeotsas.Kaetud viilkatusega, katendiks valtsplekk. Esifassaadil kolm kahepoolset väravat ja 2 ust ning 3 aknaava. tagafassaadis uks ja aken. Hoone loodepoolses otsaseinas suur pragu. Hoone kasutusel hooldekodu abihoonena (küttepuude jms hoidmiseks).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaeg arvatavasti 19. saj I pool.</span>


source: A
code: 15580
name: Räägu mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaheruumiline paekivist kelder. Maapealsest eesruumist viib  trepp võlvitud hoiuruumi. Sissepääsuosa krohvitud (pritskrohv), viilkatuse katteks eterniitplaadid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arvatavasti samaaegne muude kompleksi ehitistega- 19.saj-I pool</span>


source: A
code: 15581
name: Räägu mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakividest laotud kaevusalv, u 2-meetrise läbimõõduga, raketis uuendatud- salv maapelses osas betoonivalu. Kaevumaja püstlaudisega, eterniitkattega katus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arvatavasti mõisa hoonetega samaaegne rajatis, 19.saj.</span>


source: A
code: 15582
name: Räägu mõisa vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, kahekordne, liigendamata  paekiviehitis. Kaetud kelpkatusega. Hoonel eritüüpi aknad. Sissepääs lõunapoolses otsaküljes (pass, 1984).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19s. I poolel.</span>


source: A
code: 15583
name: Räägu mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Eripärane, vormikas, ilmsete klassitsismitunnustega hoone.Väike, madal, pritskrohviga kivihoone. Täiskelpkatus. Põhiplaanilt väljavenitatud 8-nurk ümarate poolsammastega kantidel, vastava kujuga on ka kitsalt üleulatuvate räästastega katus.Risti läbi hoone käib mõlemalt poolt väravatega suletav vahelik. 
(pass, 1984).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15584
name: Haeska mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik,  ühekordne, krohvitud, kõrge soklikorrusega paekiviehitis on kaetud poolkelpkatusega. Katendiks roog. Esifassaadi keskosas veidi eenduv risaliit, mille kohal profileeritud karniisiga kolmnurkviil. Peauks viidud hoone vasakule tiivale.
(pass, 1984)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1805.a.
Rekonstrueeritud 1979-81. Matsalu RLK õppe- ja puhkekeskuseks.
Eravalduses alates 1996? a.
(pass, 1984)</span>


source: A
code: 15585
name: Haeska mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vabakujunduslik, keskmise suurusega park paikneb peahoone taga. Peahoone ees väike esiväljak. Mõisa läbiva tee äär markeeritud alleega. Avatud murualad vahelduvad põlispuuderühmadega, äärealad suletud põõsarühmadega. Park on piiratud ka vabalt laotud maakivimüüriga. Puistu moodustavad valdavalt vahtrad, kuused, pärnad, tammed. Säilinud ka madalamaid põõsarühmi. Suhteliselt heas seisukorras, vaated loetavad.
(mõisate esialgne ülevaade, 1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajat. 19.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15586
name: Kiltsi mõisa peahoone varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2-korruseline massiivne paekivielamu müüristikus on säilinud keskaegseid konstruktsioone ja fragmente. esifassaadi keskel on eesti mõisaarhitektuuris haruldane teemantkvaadrite ja maskaróonimotiividega renessanssportaal.  Kaks analoogset portaali on vestibüüli külgseintes.(EA)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mägari tee 6, Kiltsi küla</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>“Alba Curia" nime all mainitud esmakordselt 1323, asustuse tekkimist võib jälgida 15.s. lõpust. 16.s. II v oli paljude kõrvalhoonetega mõisasüdames tulekahju. 18.s. keskpaigast kuni 1871 kuulus v. Knorringitele. 18.s. ehitati hoone arh. J.C.Mohri juhtimisel osaliselt ümber. Praeguse kuju sai ehitis 19.-20.s. vahetuse paiku. (EA)</span>


source: A
code: 15587
name: Ridala kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 248
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Gooti stiils, paekivist võlvehitis. Algkavatises ühelööviline ning kahe võlvikuga pikihoone. Pikihoone idaseinas nelinurkne kooriruum ja selle põhjaseina taga käärkamber. Müüritrepp koori põhjaseinas. Kuplitaolised võlvid toetuvad talumi ja baasiga varustatud eendtugedele. Peaportaal kõrge ehisviiluga läänes ja väiksem kõrvalportaal lõunaseinas. Kolmeastmelisele teravkaarsele peaportaalile iseloomulikud sambad ja figuraalse dekooriga kapiteelivöönd. Idaseinas algselt kolmikaken. 16. saj. ehitatud lõunaportaali ette nelinurkne torn, mille võlvitud alumine korrus moodustab eeskoja.
Sisustuses sekomaalingute fragmente (u. 1300, Gotlandi meister), barokk-kantsel (1656, E. Thiele figuurid) ja -altarisein, võidukaaregrupp ning vahevõre (kõik 1678, arvat. B.Lorentz). </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 13.s. III veerandil. 16.s. algul ehitati lõunaportaali ette nelinurkne torn. 1780 ehitati läänefassaadile massiivsed tugipiilarid. 1858 ehitati praegune paeplaatidest põrand. Kooriruumi figuraalsed seinamaalingud 13.s. lõpust. 
(pass, 1983)</span>


source: A
code: 15588
name: Ridala kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 248
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paeliistakutest 1,2-1,4m kõrguses müüris üks väravakoht kaguküljel. Umbes 1,7m kõrguste väravapostide vaheline u 3m laiune  ava suletav kolmeosalise sepisvõrega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Piirdemüüri rajamise aeg ei ole teada. Hilisemal ajal peale valatud betoonist kate.</span>


source: A
code: 15589
name: Ungru mõisa peahoone varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2- osal. 3-korruseline paekivihoone oli kavandatud 17.s. saksa taani renessanssarhitektuuri laadis, eeskujuks Halle lähedal asuv Merseburgi loss. Ebasümmeetriliselt liigendatud ehitis oli kõikidelt külgedelt kujundatud  kõrgete voluutviiludega, ühel küljel saleda kiivriga torn. Hoonet rikastas rikkalik raiddekoor. Sisetööd jäid lõpetamata.(EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajas E.v. Ungern-Sternberg 1893-96 vanema barokse mõisa asemele. Projekt. osalesid P.Subanejev, E. Schwarts jt. ehitustöid juhatas Saaremaalt pärit A.Saar.  (EA)</span>


source: A
code: 15590
name: Uuemõisa mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kujundus valdavalt neoklassitsistlik.  Vana kahekorruseline härrastemaja jääb pika liigendatud fassaadiga hoone keskossa.  Ümberehituse käigus  taastati varemetes olnud idatiib ja lisati  läänetiib. Dekoratiivse vormi kujundavad klassitsistlikust arhitektuurist inspireeritud motiivid- poolsambad, kaared, akende frontoonid, rustika. Kolmnurkfrontoonidega  tiibhooneid seovad keskosaga galeriid. Hooneid katavad madalad plekk-kattega viilkatused. Tagaküljel terrass. Esindusliku hoone aktsendiks on suur rõdudega ja dooria eeskujust lähtuvate sammastega saal. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimesed teated mõisast 1539, Rootsi ajal osa De la Gardie`de hiigelvaldustest.
Puidust härrastemaja (hävinud) ja üldplaneering 18.s. keskpaigast.
Praegune härrastemaja ehit. 19.s. keskel.
1921-23 rekonstrueeriti hoone arhitekt Karl Burmani projekti järgi  Läänemaa õpetajate Seminari tarbeks, mis tegutses seal 1930. aastani. Cyrillius Kreek an­dis praeguses raa­ma­tuko­gutoas muu­si­katun­de. Pärast 1932. aastat EW Kaitseministeeriumi, hiljem põllutöökooli käsutuses.
Sõjajärgsel ajal kuni 1970 tulekahjuni NL armee valduses. 
Uuemõisa mõisas on  algkool 20. s. II p.
(EA)</span>


source: A
code: 15591
name: Uuemõisa mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väga suur, kaheosaline planeeringult vabakujunduslik park läheb üle parkmetsaks. Peahoone ette jääb maanteele suunatud tee, puuderühmadega ühelt ja murualaga teiselt poolt. Endisaegsest regulaarstiilis kujundusest vähe säilinud. Maja taga vaated merele ja avamaastikule. Seal on asunud ka regulaarplaneeringuga iluaed. Teise pargiosa moodustab vanem, väidetavalt 18.-19.saj. vahetusel rajatud  tiheda vabakujundusliku puistuga pargiala oletatava vana peahoone küljel, kus hoonele avaneb kitsas väljak, mis ulatub tiikidesüsteemini. Pargi tagakülg läheb üle sangleppadega parkmetsaks, see omakorda looduslikuks tamme puisniiduks. 
Park on liigivaene, põhiliigid sanglepp, pärn, vaher, saar.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud  eri aegadel 19. sajandi jooksul vanasse tammikusse. Täiendatud palju 20.s. algul.</span>


source: A
code: 15592
name: Uuemõisa mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võrdlemisi suur, kahekordne ja kogu ulatuses väljaehitatud mansardkorrusega kivimaja. 1920-ndate aastate ümberehitusprojekti autoriks oli Tõnis Mihkelson. Fassaad sai uusbarokliku lahenduse. Hoone kaetud poolkelpkatusega, katteks plekk. Keskosa pealisehitus kaetud kolmnurkviiluga, see ümbritsetud laia profileeritud karniisiga. Hoone keskteljel paiknev peauks piiratud rusteeritud seinapinnaga. Ukse kohal lukukivi. Hoonele liidetud  juurdeehitusi. (mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang, 1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. lõpul, rekonstrueeritud  20. saj algul.  Väidetavalt on tegemist endise viinavabriku hoonega, mis ehitati ümber seminari internaadiks.</span>


source: A
code: 15593
name: Uuemõisa mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega ühekordne krohvitud kivimaja. Kaetud plekk- kelpkatusega. Esifassaadil  kolmnurkviilude ja paarisustega liigendus. Hoone nurkadel laiad paariti asetsevad ja fassaadi liigendavad rusteeritud liseenid. Algupärased avatäited asendatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. keskel, ümberehitatud 20. saj. algul õpetajate elamuks. Arhitektuuriliselt silmas peetud harmoneerumist peahoonega (olemas plaan 1922.a.)</span>


source: A
code: 15594
name: Lääne-Nigula kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 246
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Gooti stiilis. Algkavatises ühelööviline kahe võlvikuga pikihoone, mille idaküljel kitsam nelinurkne kooriruum. Võlvidest säilinud algsel kujul ainult koorivõlv. Algkavatisele iseloomulikud suurtest kantkividest nurgaketid. Portaalid lääne- ja põhjaseinas. Valdavalt säilinud lääneportaal 2-astmeline, astmete vahel pungkapiteeli ja baasiga sammas. Aknad ümberehitatud. Keskaegne müüritrepp W-seinas (ülaosas hävinud), lagi astmeline. Pärast tulekahju 1809 sai kirik praeguseni säilinud kujunduse (pikihoone peegellagi, suured ümarkaarsed aknad).Sisustuses klassitsistlik altar.                                                                                                                                                                                                                                                                                                           </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 13.s. II poolel.
1760 valmis barokse portaaliga 4-nurkne läänetorn.
1809 tulekahju, mil pikihoone kaotas võlvid. Taastamistöödel, mis kestsid 1816. aastani (arh. ja ehit.-meister Brand) kaotas kirik algilme. 
1852 ehitati praegune põrand, 1860 suurendati aknaid ja kujundati need klassitsistlikult ümarkaarseteks. 1872 valmis nüüdne käärkamber. Praegune tornikiiver püstitati 1882 (ehit. meister Jacobsohn).
(arh. mälestise pass 1983; EA)</span>


source: A
code: 15595
name: Lääne-Nigula kirikuaia kabel
type: ehitismälestis
alt_id: 246
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud paekiviseintega põhiplaanilt ristkülikukujuline (7,5 x 4,5m) ja plekk-katusega hoone sissepääsu ja akendega põhja- ning lääneküljes.  Otsaseinad ülalt astmeliselt kitsenevad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaeg vajab täpsustamist.</span>


source: A
code: 15596
name: Lääne-Nigula kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 246
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Valdavalt maakivimüritis kõrgusega 1,2-1,5m. Kirikaia lõunapoolsel küljel kohati tunduvalt madalam. Neli väiksemat ( kolm neist võredega suletavad) ja üks suurem värav (postidel kettpiirdega) ning kaks läbipääsuava lõunaküljel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajamisaeg ei ole teada, arvatavasti ehitati vastavalt vajadusele matmispaigana kasutusele võttes ja laienedes. Väravad hilisemad.</span>


source: A
code: 15597
name: Lääne-Nigula pastoraadi peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrgel soklil, võlvitud täiskeldriga ühekorruseline hoone. Tsementkrohviga kaetud massiivsed paekiviseinad. Betoontrepid sissepääsude ees. Kõrge viilkatuse katteks eterniitplaadid. Madalam juurdeehitus lõunaotsas. Hoonet korduvalt ümber ehitatud ja remonditud- välisilme rikutud. Algupäraseid aknaid-uksi ei ole säilinud va interjööris üks barokne uks. Osaliselt vaadeldav algne küttesüsteem. Esifassaadi põhjapoolses nurgas eksponeeritud seinapind tekstiga: HAVKASTE TÖNNO.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Täpne ehitusaeg ei ole teada, On oletatud, et tegemist võib olla keskaegse ehitisega (keldri kerisahi). Kirikukroonika jägi aga on teada, et kivist pastoraadihoone ehitati 1695. 1767 suured ümberehitused, 1847 tulekahju, mille järel 1848 algasid suuremad taastamistööd. Vimane suurem ümberehitus (sh katusekuju muutus)1950-ndatest.</span>


source: A
code: 15598
name: Vormsi kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 251
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vormsi Olavi kirik ehitatud gooti stiilis. Koor algkavatises ruudule läheneva põhiplaaniga pae- ja maakiviehitis. Servjooneline võlvlagi toetub vastu seina ehitatud kandekaartele ja nurkades nende vahele paigutatud püramiidjatele konsoolidele. Algne pikihoone oli puust. Paest ja maakivist 1632 ehitatud pikihoone (endise puitpikihoone kohale) on lihtne võlvideta ning raiddetailideta  ruudukujuline ehitis, teravkaarse sissepääsuga W-seinas, ümarkaarse uksega lõunaseinas ja kellaluugiga lääneviilus. Pikihoone kirdenurgas tugipiilar (arvat. 1772).  Talalagi toetub  3-paarile ümmargustele puusambale,mis  osutavad 3-löövilisele ruumijaotusele. W-seina ääres on ümaratele puusammastele toetuv väär. Mõlemas külgseinas 2 gotiseeritud aknaava. Kooriruumis säilinud paest müüritud plokk-altar. Koori ja pikihoone katusekate plekist.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Koor ehit 14.s. algupoolel. Võlv kuulub 15.sajandisse. 
1560 kirik rüüstati ja kellad viidi Kihelkonda. 
1632. ehit. uus pikihoone. Tugipiilar NO-seinas ehit. arvat. 1772. Kirik taaspühitseti 1990 (taastamisprojekt arh. T. Parmakson).
(pass, 1983; EA)</span>


source: A
code: 15599
name: Vormsi kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 251
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirikuaeda ümbritseb suhteliselt madal, maa- ja paekivist kuivlaotud müüritis. Kirikuaia idaküljel piire puudub, samuti lõunakülje idaosas. Lääneküljel ja põhjaküljel müüris läbikäik.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajamise aeg ei ole teada.</span>


source: A
code: 15600
name: Vormsi õigeusu kirik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varemed. Historitsistlik. Kellatorniga ladina risti kujulise põhiplaaniga kellerdamata, punasest tellisest, küllaltki suur hoone.  Apostliku Õigeusu kogudus rajati 1886, kirik valmis Hullosse 1889. aastal ning tegutses kõigest 35-40 aastat . Juba 1937 olid jumalateenistused kirikus lõppenud ja kiriku aknad laudadega kinni löödud. Kolhoosi ajal kasutati kirikut laona. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaeg 1889-1890.a.
Pühitsetud 29.juulil 1890
Kogudus aastast 1886</span>


source: A
code: 15601
name: Vormsi tuletorn
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Koonilise, malmelementidest torni kõrgus on 24m, sokli läbim. 4,6m. Laternaruumil 2,35. Ülal dekoratiivsetele malmvalu konsoolidele toetuv rõdu. Torni tipus klaasitud kuppelehitus.  (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1864.
1864 pandi Vormsil kokku 17 m kõrgune malmdetailidest  tuletorn (valmistatud Inglismaal, Porteri firmas. 1871 võeti see uuesti lahti, kuna osutus madalaks ja viidi Vaindlo saarele. Asemele paigaldati Liepajas tehtud uus malmdetailidest tuletorn, mis on 24 m kõrge.</span>


source: A
code: 15602
name: Vormsi tuletornivahi elamu
type: Elamu
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike ühekordne ristpalkehitis. Kaetud madala kelpkatusega, katendiks plekk. Sissepääsu ees väike ehisviiluga eeskoda.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1875.</span>


source: A
code: 15603
name: Vormsi tuletorni kütusehoidla
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline viilkatusega krohvitud paekivist ehitis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1882.</span>


source: A
code: 15604
name: Vormsi tuletornivahi kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maapealane ristkülikukujuline võlvitud betoonehitis, silinderkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15605
name: Vormsi tuletornivahi ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike ühekorruseline ristpalkehitis, madala plekk viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1875.</span>


source: A
code: 15606
name: Vormsi tuletornivahi saun
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, ühekordne ristpalkehitis, madala plekk viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1875.</span>


source: A
code: 15607
name: Vormsi tuletornivahi kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaevu katab viilkatusega puithoone.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1875.</span>


source: A
code: 15608
name: Suuremõisa mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varemeis. Algselt ühekorruseline, 19.s. II p. suur historitsistlik kahekordne kivihoone oli kaetud kelpkatusega. Keskosas pooliku kuusnurgakujuline risaliit, mis kaetud kuppelkatusega. Otstel kolmnurkfrontooniga külgrisaliidid. Fassaadid olid dekoreeritud historitsismile omaselt. Paremal küljel taga asus pikk hilisem juurdeehitus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vormsi saare  ainus mõis, rajatud 1604. aastal Magnus Brümmeri poolt ja saanud nime oma rajaja järgi nimeks Magnushof. Alates 1620- test aastatest kuulus mõis tollastele Haapsalu linna omanikele de la Gardie´de aadliperekonnale. 1675-1728 Königsmarckide nimel ning seejärel Saksi krahvi Moritzi omanduses. Aastas 1748 Stackelbergide käes ning müüdi 1889 riigile ja seal asus tütarlaste sanatoorium. 1920 alates jäi tühjaks.
Praegune varemeis härrastemaja ehitatud arvatavalt 19.s. I p. Mõisahoone sisaldab ka vanemaid müüre. Juurde- ja ümberehitused 19.s. II poolel.
("Eesti mõisad",A.Hein)</span>


source: A
code: 15609
name: Suuremõisa mõisa park alleega
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park keskmise suurusega, rajatud suurele regulaarsele esiväljakule, segastiilis. Sissesõidutee ääristatud saarealleega, suubudes esiväljaku ühele nurgale. Väljaku keskel puuderidadega ääristatud ruudukujuline tiik.  Esivälajakul ovaalne ringtee. Teenijatemaja ees on kastaniallee. Puud valitud rühmades vabakujunduslikult. Valitsevad pärn, vaher, saar, hobukastan. Pargis palju dekoratiivpõõsaid.
(mõisate esialgne ülevaade, 1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud  põhiosas 19.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15610
name: Suuremõisa mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rajatud ilmselt piirama kunagist puuviljaaeda tuulekaitseks. Paekivimüür, on olnud katustatud (osaliselt säilinud katte aluskonstruktsiooni ja katusekive)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15611
name: Suuremõisa mõisa teenijatemaja varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asub peahoone vastas üle väljaku.
Hoone oli suur, pikk, krohvimata paekivihoone, millel lakatoad hoone otstes. Ehitust kattis poolkelpkatus, katendiks S-kivi. Hoones olnud ka mantelkorsten.
(Mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15612
name: Suuremõisa mõisa tall-tõllakuuri varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Olnud pikk krohvimata paekivihoone. Katteks olnud poolkelkatus, katendiks roog ja S-kivi. Esifassaadi keskosas sügav ulualune, mille ees kandnud räästast 4 tüsedat doskaana orderi sammast.
Kahel pool ulualust on olnud 12-ruuduliste raamidega suured segmentpetikuga kaetud aknad. Ka uksed on olnud algselt kõrge kaarega (mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15613
name: Suuremõisa mõisa aida varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Olnud pikk, krohvimata paekivihoone, mis oli kaetud kõrge viilkatusega, katteks laast. Algne katus oli poolkelp. Hoone esifassaadi keskosas  sügav ulualune, mille ees kandsid räästast 4 tüsedat doskaana orderi sammast. Kahel pool ulualust olid uksed.
( Mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. keskel v. I poolel.</span>


source: A
code: 15614
name: Suuremõisa mõisa valitsejamaja varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone olnud suur, pikk, krohvitud paekivihoone, millel lakatoad hoone otstes. Ehitust katnud poolkelpkatus, katendiks S-kivi. Hoones olnud ka mantelkorsten. Sees osaliselt säilinud väga omapärased ja huvitavad laekonstruktsioonid ning seintel aimatavad trafarettmaaalingud.
(Mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. algul.</span>


source: A
code: 15615
name: Suuremõisa mõisa jääkelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur maapealne paekiviehitis, mille võlvitud kõrge lagi kaetud muldega. Algselt võis olla ka katus. Ehituse esifassaadis 3 kõrge kaarega petikut, millest keskmine suurem. Selles asub väike, kõrge kaarega uks.
(Mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15616
name: Suuremõisa mõisa karjalaut
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone suur, L-kujulise põhiplaaniga, (osa endisest karjakastellist)krohvitud paekivihoone. Ehitust katab kõrge poolviilkatus. Suured pealt ümarkaarsed aknad on saanud oma kuju hilisemate ümberehituste käigus. Aknaraamid hilised. 
(Mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,Haapsalu rajoon, V.Ranniku, 1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. algul.  Ümberehitatud 20 saj. 90-ndatel?</span>


source: A
code: 15617
name: Suuremõisa mõisa viinavabriku varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>On olnud keskmise suurusega hoonetekompleks. Algselt liigendatud fassaadiga krohvitud paekivihoone. Viinavabrikule tüüpiliselt olid erinevad korpused erineva suuruse ja kõrgusega. Masinaruum kahekorruseline. Hoonet kattis kõrge viilkatus. Akende suurus oli erinev.
( mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. II poole keskel.</span>


source: A
code: 15618
name: Suuremõisa mõisa härjatall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega krohvitud paekivihoone, mis kaetud kõrge viilkatusega, katendiks eterniit. 
( mõisate ülevaade ja seisukorra hinnang,  1978)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. II poole alguses või keskel.</span>


source: A
code: 15619
name: Suuremõisa mõisa abihoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega krohvitud paekiviehitis Viilkatusega, katendiks eterniit, otsaviilud püstlaudisega, otsaseinas ovaalne aken. Sissepääs otsast.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15620
name: Suuremõisa mõisa tuuleveski varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud paekivist, hollandi tüüpi tuuliku varemed. Säilinud tüvikoonusekujuline kivimüüritis, mis seestpoolt tugistatud hilisema sisselaotud ringmüüritisega. Katustamata. Veskikehandi ümbermõõt on 28,5m sisemine diam. 5,9-6,0m, kõrgus ca 7,5 m.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaeg arvatavasti 18. saj. lõpp - 19.s. I v.</span>


source: A
code: 15621
name: Simuna kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 463
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt 3-löövilisest ning kolme traveega kodakirikust on osal. ümberehitatuna säilinud pikihoone W-sein torniga ja külgseinad (paksus kuni 180 cm). Võlvidele viiv müüritrepp paikneb paksus W-seinas, algab S-löövist ja suundub läbi torni. W-seinaga seotud 4-tahuline torn eendub veidi nii sise- kui ka välisküljel (sama Väike-Maarja kirikus) Algsest kujundusest ja kooriruumist pole andmeid. Vana koori asemele püstitati tsenseeritud kirikutüübi eeskujul kolme polügonaalse apsiidiga juurdeehitus; O-poolne apsiid on kooriks e. altariruumiks, kuna külgmised loovad koos pikihoone 2-traveelise pikendusega omapärase avara ristlöövi. Neogooti sisekujundus (mõjutatud tallinnapärasest hilisgootikast) on vormikas (kaarfriisid, fiaaliga tugipiilarid, suured ehisraamistikuga teravkaaraknad). Sisustuses barokkalatar (polükroomne puunikerdus, 1684, Chr. Ackermann), barokk-kantsel (polükroomne puunikerdus, 1724) 2 vaskset laelühtrit (17. ja 18.s.) orel (1886, G. Normann)
(V. Raam , Eesti Arahitektuur)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmamainitud 1346 seoses Taani kuninga Valdemar IV Atterdagi otsusega  anda S. kirik Tallinna  toomkiriku pastoraadi alla, kuid esimene kivikirik ehitati tõen. 15. s. lõpul. Purustati Põhjasõjas, taastati 1728-29. Korduvalt uuendatud tornikiivri barokne üldkuju pärineb arvat. 1760 a-st. 1885-86 rekonstrueeriti kirik ulatuslikult (arh. F.Modi).</span>


source: A
code: 15622
name: Simuna kirikuaia kabel
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike  tahutud paekivist  kabel. Viilkatus kaetud eterniidiga. Sissepääs esifassaadi keskelt mis eendub väikse kolmnurkfrontooniga, mille tipus rist.  Uks ja aknad neogooti kujundusega, ehisraamistikuga ja teravkaarjad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kabeli ehitusaeg teadmata. Neogootilik ümberehitus (ehitusaeg?) arvatavalt 1886.a. paiku kui ümberehitati ka kirik.</span>


source: A
code: 15623
name: Simuna kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirikuaia piirdemüür  ca 1m kõrgune on põhiliselt laotud segul paekividest. Peavärav suur neogooti kolmeosaline värav, kus keskele jääb sõiduvärava millest kahele poole jalgväravad. Väravaehitis krohvitud ja pealt kinnine. Väravad puitlippidest.  Ka piideaia põhja- ja lõunaküljes on paiknenud väravad. Põhjapoolses küljes on näha vaid avaust, lõunapoolses küljes on säilinud väravaehitus milles puidust värav.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kirikuaia piirdemüür pärineb 18.s. lõpust. Peavärav on ehitatud arvatavalt kiriku ümberehitusega samaaegselt , seega 1886 a. paiku. Väiksemad väravad on ehitatud varem.
Peaväravat on restaureeritud 2004 ja 2007.
(vt. ka Simuna kirikuaia piirdemüüri muinsuskaitse eritingimused. Mõisaprojekt OÜ)</span>


source: A
code: 15624
name: Avanduse mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mitme vahelüliga pikk sopiline vaheldumisi ühe- ja kahekorruseline krohvitud ehitis, mille kujunduses on valdav neorenessanslikus laadis historitsism. Arhitektuuriliselt ilmekamad on Engelhardti kavandatud hooneosad: eeskoda, osalt kahekorruseline saalikorpus ning endist valitseja- ja härrastemaja siduv kõrgete kaarakendega galerii. Enamik interjööre on kujundatud 19/20. sajandi vahetusel; tähelepandavamad on vestibüül (trepi tegi tisler M. Leesman), saal, talveaed galeriis ning peitsitud puupaneelide ja lõuendtapeetidega viimistletud endine söögituba; alles on ka üks hilisbarokne kahhelahi (umbes 1785).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Valdavas osas 19. sajandil püstitatud mõisaansambel kuulus 1849-82 tuntud vene maadeuurijale F. v. Lütkele. 
Peahoone püstitati mitmes järgus: tema vanimad osad (hilisbarokne härrastemaja praeguse kompleksi põhjatiivas, algselt ühekorruseline valitsejamaja keskel) pärinevad 18. sajandi teisest poolest, neid on täiendatud 1849. a. (ehitusmeister Appelbaum), ulatuslikumalt aga 1895. a. (põhjapoolne majandustiib) ja 1899-1902 (arh. R. v. Engelhardt). 
(Ants Hein, Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln., 1997)</span>


source: A
code: 15625
name: Avanduse mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Selgepiiriline park eristub hästi ümbritsevast põllumaast ja asulast. Peahoone ees asub avar väljak lipuvardaga, kuhu suunduvad idast, põhjast ja lõunast lehtpuualleed. Esiväljakut ilmestavad üksikud suured lehised ja tammed. Pargi põhiosa asub peahoone taga ning on üldilmelt vabakujunduslik. Loodenurgast saab alguse kaarjas tammeallee, mis kulgeb läbi pargi. Parki läbivad mitmest suunast jalgrajad. Lõunaservas asub tiik saarega. Iseloomulikud on lagendikega vahelduvad eriliigilised puuderühmad tammedest, pärnadest, vahtratest ja lehistest. Paljud puud on märkimisväärselt suured ja hästi arenenud võraga. Pargi servaalad on tihedamad ja ääristatud mitmerindeliselt puude ja põõsastega. Peahoonele on paigutatud mälestustahvel Friedrich von Lütkele. Park on keskmise suurusega. Ta omab peahoone ees väikese esiväljaku, millel ringteega piiratud keskosa. Selle äärele ulatus varem kaarjalt maantee, mis on viidud eemale. Väljaku äärtel on siitleid vabalt paigutatud puuderühmi kontrasti printsiibil vaher-lehis-kuusk. Vahetult hoone ees olid varem rühmiti suured hõbepajud. Leidub veel saart. Peahoone taga on väga avar aed, kus leidub fragmente regulaarsest ehisaiast elupuude näol. Aia tagaküljel taas lihtsa kujundusega pargipuistu, kus leidub saart, vahtrat, lehist. Ühel aiaküljel on ka allee. (Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon (kolmes köites).Köide I - nr-d. 1-50. 1970.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1960.-70. aastatel on tugevalt kahjustatud parki ning hävinud aeda osaliselt korrastatud ning taastatud. (Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon (kolmes köites).Köide I - nr-d. 1-50. 1970.)</span>


source: A
code: 15626
name: Aaspere mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 468
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikus stiilis esinduslik hoone. Hoone keskosa tõstab esile võimas kuue dooria samba ja atikafrontooniga portikus, millele sekundeerivad sarnase kujundusega otsarisaliidid. Suhteliselt madalamate akendega rusteeritud soklikorrust eristas kõrgemast ja valgusrikkkamast esinduskorrusest lai krohvvöö. Risaliitide II korruse akende alused pinnad on kujundatud petikbalustraadidena. Peauks on lihtne, kaunistuseks suured akantusrosetid, girlandid jms. Pargipoolsel fassaadil on kõrgel soklil nelja sambaga portikus ning seda tasakaalustavad analoogse kujundusega otsrisaliidid. II korrusel metallvõrega rõdu. S-otsas verandalaadne talveaed. 18. saj-le iseloomulikuna on I korruse ruumid võlvitud, keskel on avar, raidpiilari ja algselt paeplaatidest põrandaga vestibüül. Soklikorruse all on osalt kelder. II korruse keskkoridorsüsttemis , peegelvõlvlagede, profileeritud karniiside ja parkettpõrandatega anfilaadsetest esindusruumidest  kõige pidulikum on saal. Saali kõrval on Eestis ainulaadne nn. hiina stiilis tuba. Valdav osa sisustusest on klassitsistlik. Märkimist väärivad veel mitmed neobaroksed ahjud ja kaminad ning vestibüüli tammepuust trepp.(Eesti arhitektuur 3).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algselt 2-korrusline kahe mantelkorstnaga täiskelpkatusega varaklassitsistlik härrastemaja ehitati ümber pärast 1796.a ,mil mõisa omandas Fr. v. Dellingshausen. Hoonet tiibadelt pikendades saavutati esinduslik klassitsistlik lahendus . Keskrisaliidi kolmnurkfrontoonil oli enne tulekahju (1966) Dellingshausenite raidkivivapp. Hoone S-otsaga liideti 19. saj lõpus verandalaadne talveaed. 1893. a valmis saali kõrvale Eestis ainulaadne hiina stiilis tuba. 20. saj algusest pärinevad mitmed neobaroksed ahjud, kaminad, vestibüüli pidulik tammepuust trepp(1903).1921-1977. a oli mõisas lastekodu.(Eesti arhitektuur 3).1970-te algul ehitati peahoone paremale tiivale Aaspere koolimaja.</span>


source: A
code: 15627
name: Aaspere mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 468
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoonest itta jääb looduslikus stiilis kanalite ja tiikide süsteemiga kujundatud suur maastikupark (24,1ha), mis on oma algse planeeringu säilitanud.  
Sissesõit parki kulgeb mööda u 2 km pikkust lehistega ääristatud teed peahoone ette, kuhu on kujundatud muruväljakuga ringtee. Ringteest läände jääb teine väljak, mille ümber paiknevad majandushooned. Peahoone ja kõrvalhoonete paigutus on toimunud kindla süsteemi kohaselt - hooned on paigutatud hoonetekompleksi läbiva telje suhtes sümmeetriliselt. Peahoonest lõunasse kulgeb tiheda müürina suur pärnaallee, mis lõpeb parki ümbritsevatesse puudesse jäetud aknaga, kust avaneb vaade põldudele. Ka idaserva piirab allee; lõunasse jääb rohtaed. Nii kunstlikult rajatud kui looduslikud tiigid olid kanalite kaudu ühendatud allikate ja jõega. Tiikide ja saarekeste süsteem oli ühendatud sildadega. Viimaseid oli mitmeid; kõige efektsem kahtlemata  kaarsild, nn hiina sild. Üks suurem paekivist kaarsild võimaldas paadiga alt läbi sõita; oli ehedalt klassitsistlik oma ümarate sambakeste ja kettidega keskel. Pargis leidus mitmeid paviljone ja skulptuure. Oli stiilne ümartemplina kujundatud nn “sõprusetempel”, mis asus pargi keskel perspektiivvaates tiikidele. Sõprustemplil oli maalitud kuppellagi.
Pargi lõunaservas asub “kreposti mägi” - kunstlik kõrgem küngas, mille alla on ehitatud keldrid. Künkal asus nn “Hiina tempel”, kus härrased jõid kohvi ja mängisid kaarte. Rahvapärimuste kohaselt oli samal ajal keldris inimesi piinatud.
Pargiskulptuuridest on säilinud graniidist obelisk Dellingshausenite perekonna mälestuseks.
Praegu on park veidi metsistunud, tihedalt põõsais täis kasvanud, tiigid umbes ning kohati soostunud.
Park on väga liigirikas (üle 40 erinevat liiki puid-põõsaid). Tähelepanuväärseim üksikelement on kindlasti peahoone juurde viivat teed ääristav lehiseallee, mis on heas seisukorras. Silma hakkab ka peahoone ees kasvav ilus ebatsuuga. 
Pargis leidub hulgaliselt harilikku saart, harilikku tamme, harilikku kuuske, harilikud elupuud, palsaminulud, lumimarjad.
(pargiankeet, 2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Park on rajatud juba 18.s. IV v. (enamus istutusi siiski 19.s.) ja on ajastule kohaselt peahoone lähedalt regulaarse ja kaugemalt vabakujundusliku planeeringuga, millega liitub kaugemal veel kujundatud teedevõrguga  metsapark. Säilinud ka mitmeid südamikuplaane milledelt ka kõik pargikujundusega seonduv hästi näha. südamikuplaanid on a-test 1796.a., 1845, 1861)</span>


source: A
code: 15628
name: Aaspere mõisa alleed
type: ehitismälestis
alt_id: 468
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisasüdamikku viib Tallinn-Peterburi mnt-lt 1,7km lehiseallee, mis vaatamata väljalangenud puudele on üldilme  säilitanud. Pargist ida poole viib 1,5 km lehtpuu sega allee. Kus 50% valdav liik on pärn, kuid sellele lisanduvad ka vaher, saar ja tamm. Ka lehtpuuallee on hästi säilinud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Istutatud 19.s. II p.</span>


source: A
code: 15629
name: Aaspere mõisa Dellingshausenite mälestussammas
type: Mälestussammas
alt_id: 468
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Roosast graniidist, sihvakas obelisklaadne mälestussammas koosneb kolmest tükist- samba alumisest osast, keskosast ja obeliskist. Väga lihtne, kuid kõrge professionaalsusega tehtud töö. Mälestussamba keskosa esi- ja tagaküljel on tekst (halvasti loetav): Baron Dirolus v. Dellingshausen/geb. 5. okt 1827/gest. - 1896/Dem Andenken/ 
Adina v. Dellingshausen/ geb. nov. 1837/ gest. dets. 1912</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. lõpul</span>


source: A
code: 15630
name: Aaspere mõisa pargirotundi vundament
type: ehitismälestis
alt_id: 468
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pargipavijon kujutas endast klassikalsist sammastel templit, mis oli kaetud kõrge kuppelkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. Rotund oli alles veel 1930-ndatel aastatel (mäletatakse "kuldmunaga templi" nime all)</span>


source: A
code: 15631
name: Aaspere mõisa pargi piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: 468
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Piirdemüür kui rajatis loetav.Looduskividest segamüür madal, kuivladu, ümbritsetud olnud ilmselt kraaviga. Ümbritseb pargiala põhjast, idast, kagust ja osaliselt läänest.Vajab võsast väljaraiumist. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Piirdemüürid on ehitatud juba 18.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15632
name: Aaspere mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varaklassitsistlikus stiilis pikk krohvitud kivihoone. Kaetud poolkelpkatusega. Esiküljel paiknenud kaaristu on kinniehitatud. Säilinud detaile erinevatest ehitusetappidest – laiad räästa- ja vahekarniisid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. IV.v. (märgitud 1796.a plaanil)</span>


source: A
code: 15633
name: Aaspere mõisa moonakatemaja 1
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega krohvitud kivihoone. Kaetud lameda poolkelpkatusega. Fassaadi ülemised väiksed aknad mõjuvad poolkorrusena.  Otsaseintes poolkelba all ülemisel korrusel on kolm kaarakent. 
Peahoone poolses otsas paiknes algselt suur köök ja panipaik, millest virtin toidupoolise välja andnud. ("Aaspere mõisa ajalooline õiend")</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul (1796 a. plaanil aidana märgitud)</span>


source: A
code: 15634
name: Aaspere mõisa sõiduhobuste tall
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varaklassitsistlikus stiilis  pikk krohvitud paekivihoone. Kaetud lameda  viilkatusega. Katusekatteks eterniit. Esiküljel paiknenud kinniehitatud  kaaristusse on jäetud akende ja uste kohti, mis on laudadega suletud. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I v. (erinevalt teistest hoonetest puudub 1796.a. plaanil)</span>


source: A
code: 15635
name: Aaspere mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk krohvitud kivihoone. Kaetud lameda poolkelpkatusega. Fassaadi ülemised väiksed aknad mõjuvad poolkorrusena. Hilisemad ümberehitused on hoone ilmet muutnud. Esifassaadi  3 suurt kahepoolset pealt ümarkaarset ust, mille kohal 3 kaupa väiksed ruudukujulised aknad. Otsaseinas suur sissesõiduvärav.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul (kaardile kantud juba 1796.a. kus märgitud tallina)</span>


source: A
code: 15636
name: Aaspere mõisa valitsejamaja varemed
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistliku üldilmega krohvitud kivihoone varemed. Katustamata. Olnud kaetud viilkatusega. Fassaadidel säilinud karniisid. Hoone otsaküljel profileeritud katusealune ja madal kaarnišš.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p. Samal kohal on juna 18.s. lõpul paiknenud üks väiksem ehitis.
20.s. II p. paiknesid siin sidejaoskond, raamatukogu ja külanõukogu.</span>


source: A
code: 15637
name: Aaspere mõisa moonakatemaja 2
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline krohvitud kivihoone. Kaetud poolkelpkatusega (algselt viilkatusega?) Hoone teepoolne ots on hiljem lammutatud. Hiljem on hoone liidetud  kaaravaga järgmise mõisahoonega. Säilinud lihtsad karniisid ja aknad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul (kaardile kantud juba 1796.a.) Hiljem ümberehitatud.</span>


source: A
code: 15638
name: Aaspere mõisa tall
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klombitud maakivist  krohvimata  historitsistlikus stiilis ehitise varemed. Olnud kaetud viilkatusega. Teepoolses otsas asus tallimehe korter, kaugemas tööhobuste tall.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. sajandi II pool. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 15639
name: Aaspere mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klombitud maakivist krohvimata historitsistlikus stiilis ehitis. Olnud kaetud viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15640
name: Aaspere mõisa vankrikuur
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, krohvimata klombitud makividest  historitsistliku üldilmega ehitis. Kaetud viilkatusega. Esifassaadis suured räästaääreni ulatuvad, lihtsad kahepoolega puitväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15641
name: Aaspere mõisa karjalaut
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Olnud erakordselt võimas karjakastellikompleks. Säilinud ainult  üks pae ja maakidest tiib. Kaetud viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. IV v. (kaardile kantud juba 1796.a.) 3 tiiba lammutatud  1930-ndate algul.</span>


source: A
code: 15642
name: Aaspere mõisa kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrge soklikorrusega pae- ja maakivist krohvitud hoone. Kaetud lameda viilkatusega. Kujundatud hilisemate ümberehituste käigus pseudo -klassitsistlike stiilivõtetega. Aknad kinnimüüritud. Säilinud katusekarniisid. Otsaseinas suur, uhke pealt ümarkaarne kahepoolne kalasabamustris laudisega sissepääsuuks, viiluväljas püstovaalneaken. 
Hoone pikikülje panduse alt pääseb kahe kaarava kaudu keldrisse.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. IV v. (kaardile kantud juba 1796.a.)
Tagaküljel olev juurdeehitus on kaasaegne.</span>


source: A
code: 15643
name: Aaspere mõisa kasvuhoone
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kasvuhoonest on säilinud põhjapoolne paekividest tagasein ja otsaseinad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud juba 18.s. lõpul (kaardile kantud 1796.a.)</span>


source: A
code: 15644
name: Aaspere mõisa aednikumaja
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekordne krohvitud kivihoone. Kaetud lameda viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. IV v. (kaardile kantud juba 1796.a.)
Mõisaaegne aednikumaja on 20.s. II poolel ümberehitatud  korterelamuks, omaaegsest välimusest pole säilinud palju.</span>


source: A
code: 15645
name: Aaspere mõisa kaev
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekiviraketisega ja puidust kerge  laudadest pealisehitusega mõisaaegne kaev.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Andmed kaevu paiknemisest talli juures pärinevad juba 18.s. IV.</span>


source: A
code: 15646
name: Aaspere mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 469
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hollandi tüüpi 4-korruseline pae- ja maakivi ehitis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.
Restaureeritud täielikult 20.s. lõpul?</span>


source: A
code: 15647
name: Haljala kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 435
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lääne-Virumaa kirikutele iseloomulik kavatis koosneb kolmelöövilisest kodakirikulisest pikihoonest, koorist ja läänetornist. Püha Mautitiuse kirik ehitati kolmes etapis. Esimesena, umbes aastatel 1430-40, valmis koor käärkambriga. Ühevõlvikuline nelinurkne koor avaneb pikihoonesse madala teravaks murtud võidukaarega ja mõjub iseseisva ruumina. Kooriruumi iseseisvust suurendab silmapaistvalt kõrge ristvõlv, mis võlvikannast arvestades ületab ligikaudu neli korda seina põhitsooni kõrguse. Idaaknas säilinud ehisraamistik, mis koosneb kahest "ninadega" teravkaarest ja neile toetuvast neliksiirust (lähtub otseselt Pirita kloostrikiriku eeskujudest). Ehisviiluga sakramendiniśś idaseinas ulatub läbi müüritise seina välispinnani ja moodustab seal aknakese tõenäoliselt hostia paigutamiseks. Ümarkaarne raidportaal ühendab koori koori võlvitud käärkambriga, kus idaseinas on piscina. Tõenäoliselt 15. sajandi kolmandal veerandil ehitatud pikihoone on kaetud servjooneliste ristvõlvidega; need toetuvad kahele kaheksatahulisele piilaripaarile, piilari talumit tõusvate võlvikaarte otsad moodustavad lihtsa konsoolipärja (tulekahjus tugevasti kannatanud). Motiivid pärinevad Tallinna hilisgootikast; sinna kuulub ka kaldpinnaga servistatud teravkaarne lääneportaal, mille uks oli seestpoolt riivpalgiga suletav. Külgseinte akendealuses tsoonis on seitse suurt segmentkaarega niśśi, milles kohati paiknevad laskepilud kergetele tulirelvadele.
15. sajandi lõpul ehitatud läänetorn on silmapaistvalt kõrge (34 m); alumine pool nelja-, ülemine kaheksatahuline. Tornil on kaheksa korrust, millest alumine on nelja laskepiluga võlvruum, suur raidportaal paikneb lõunaseinas vältimaks tulistamist kirikusse. Portaali kaheastmelised palendid (restaureeritud) ja kolme kaarega arhivolt, kõrge sokkel ja sirgjooneline talum esindavad Tallinna hilisgooti portaalitüübi arengu lõppfaasi (portaali kõrval Mecksi ja Wrangeli perekonna vapid). Torni ülemised korrused on kaitse-eesmärgil vaid kahekaupa müüritreppidega ühendatud, varustatud laskepilude ja kaminaga.
Põletati Liivi sõja algul 1558. a. ja Põhjasõjas 1703. a. Hiljem korduvalt pikse ohvriks langenud tornikiiver sai praeguse kuju 1865. a. 
barokk-kantsel (J. V. Rabe, 1730). 
Kiriku välisseinas kolm topeltristi (nn. patukahetsemisristid). 
(Villem Raam, Eesti arhitektuur III. Tln., 1997)
 Keskaegsete võlvide all pole interjööris keskaegseid esemeid alles jäänud. Pingistik (R. von Engelhardti kavand 1898. aastast) ja altarikujundus on pseudogootilikud. Siiski pole Haljalas vähene 17.-18. sajanditegi pärand. Baroksest altariseinast on alles küll vaid detaile ja maal "Püha õhtusöömaaeg", kuid omal kohal seisab Johann Valentin Rabe 1730. a. nikerdatud keerdsammastega kantsel, toetudes ühele vähestest meie kirikutesse allesjäänud kantslijalaks olevale täisplastilisele Moosese figuurile. Kantsli kõlaräästa ääri kaunistavad annetajavappidega vaheldumisi täisplastilised putod, aga räästa tipus kõrgub pasunat puhuv peaingel Miikael.  Sisustuses veel  hauaplaat (17. saj.), kaks laelühtrit (17. saj.), vaskbraa (17. saj.) (S. Simson) </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitati kolmes etapis. Umbes 1430-40 valmis koor koos käärkambriga.  Tõen. 15.s. III v. Ehitati pikihoone. 15.s.  lõpul ehitati W- torn .
Kirik põletati Liivi sõja algul 1558 ja Põhjasõjas 1703. Hiljem korduvalt pikse ohvriks langenud tornikiiver sai praeguse kuju 1855</span>


source: A
code: 15648
name: Haljala kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 435
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirikuaeda piirava paemüüritise kõrgus on  ~1,4 m idapoolses küljes ja läänepool ca 0.70. Müüritis on laotud sideaineta, pealt kaetud paekiviplaatidega. Sissepääsud kirikuaeda  on kirikaia läänepoolsest küljest, kus on 1990-ndatel aastatel on taastatud sepisväravad.  Üks värav jääb aia läänekülje põhjanurka ja teine lõunanurka. Väravapostid on neljakandilised, müüritisest veidi kõrgemad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998 nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 15649
name: Haljala kirikuaia kabel 1
type: ehitismälestis
alt_id: 435
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hästi ja väärikatest materjalidest ehitatud neogooti ja neorenessansi elementidega  historitsistlikus stiilis kaheksakandilise põhiplaaniga kabel. . Kabel on diameetriga 8m kitsamas ja 9,5m laiemas osas, sisemise ruumi läbimõõt on 6m. Neljas küljes on eenduvad frontoonid, milledest ühes on sissepääs, sellest külgmistele jäävad aknad. Sissepääsu vastaskülje frontooniseinas on petikaken, ruumis aga nišš  kus valgest marmorist A. Weizenbergi koopia Thorwaldseni "Kristusest". Fassaadide seinapinnad on kaetud faktuurkrohviga ja värvitud lubivärviga. Külgi raamistavad kohalikust liivakivist karniisid, karniisialune vöö, servad, nurgakvaadrid ja –konsoolid. Samuti on ukse ja akende gootikaared raamistatud krohviraamistusega. Kabeli sokliosa, trepiastmed ja lävepakk on suurtest tahutud graniitplaatidest. Katus on valtsidud vaskplekist, kupli keskel tipus messingkuulil rist. Peaukse kohal kiri A. von Schuberti nime ja surmaaastaga. Kahepoolega peauks seest puidust, väljast kaetud metall-lehtedega, mis kinnitatud ehispeadega naeltega. Sees varbuks kaunilt kujundatud keskse ehisdetailiga. Kabeli põrand on diagonaalis maleruudustikuna paigutatud kahes toonis kiviparkett. Võlvide servi rõhutavad dekoratiivsed profiilid, mille lõpetuseks on seintel ka profileeritud konsoolid, võlvitipus messingist õhutusrest. Seintel on eksponeeritud restaureeritud metallpärjad. 
(allikas: M.Rähni „ Muinsuskaitse eritingimused remondiks ja restaureerimiseks”)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1880 Vihula mõisniku Alexander von Schuberti mälestuseks.</span>


source: A
code: 15650
name: Haljala kirikuaia kabel 2
type: ehitismälestis
alt_id: 435
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suursugune klassitsistliku stiilis kaheksakandilise põhiplaaniga krohvitud kabel. Pealt kuppelkatusega katusekatteks on valtsitud vaskplekk Katuse keskosas kõrgendatud keskosa mis lõpeb kuuli ja ristiga. Räästa alla lai krohvikarniis. Kõikidel külgedel kahel pool pilastrid . Sokkel krohvitud</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Haljala kirikuaia kabel 2 on ehitatud perekond v. Brevernitele.
Kabel on restaureeritud 1990-natel aastatel. Remont-restaureerimistöid tehti Haljala kohoosi poolt kuni 1991. aastani.
Kabelist oli säilinud müürid ca 90% ulatuses, algupärast krohvi ca 10%. Katus oli avariilises ehitustehnilises olukrras.  Katuse puitkandekonstruktsiooni taastamisel lähtuti pehkinud algupärastest konstruktsioonidest. Katus kaeti valtsitud vaskplekiga. Seinad krohviti ja värviti.</span>


source: A
code: 15651
name: Lillebergi talu elamu
type: Elamu
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on L-kujulise põhiplaaniga tõenäoliselt rõhtpalk hoonega, mida katab tumedaks värvitud laudis. Avade ääreliistud, nurgalauad ja aknaraamid on värvitud valgeks. Aknad on küllalt suured ja enamjaolt 6 ruudujaotusega. Lõuna pool asub  veranda, millest kirdepoole hoovi jääb väike terrass.  Katus on rookatus, hoovi pool katuses ümarkaareline uukaken. Korstnad uuendatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ümber ehitatud 19. saj lõpust pärinevast talumajast 1936.aastal arhitekt Erika Nõva projekti järgi. 2001. a vahetati rookatus uue rookatuse vastu.</span>


source: A
code: 15652
name: Lillebergi talu ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on rõhtpalkhoonega, mida katab praeguse seisuga eterniitkatus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ait on ehitatud arvatavasti 19. saj II poolel.</span>


source: A
code: 15653
name: Lillebergi talu laut
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on väikese hoonega mille alumine pool on laotud paekivist ja ülemine osa tehtud ümarpalkidest. Katus on rookatus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb arvatavasti 19.saj II poolest.</span>


source: A
code: 15654
name: Lillebergi talu kelder
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist, pooleldi maapealne võlvitud paekiviehitis. Kaetud mätastega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kelder võib pärineda 19.saj II poolest.</span>


source: A
code: 15655
name: Kavastu mõisa tuvitorn
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, pseudogooti stiilis kujundusega, omapärane krohvimata paekivist torn. Kaetud S-kivi katusega. Ülaosa laiem mis toetatud teravkaarelisele friisile. Väiksed avaused  on iga teravkaarse friisi all ja osaliselt ka ebakorrapäraselt mujal. Üks suurem aken ja kõrge kitsas uks pealt ümarkaarsed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1869 a.</span>


source: A
code: 15656
name: Arbavere mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega klassitsistlik ühekordne puithoone, millel lakatube otstel. Hoonet katab eterniit (S- kivi asendati 60-ndate lõpul) poolkelpkatus. Katusel esifassaadis 2, tagafassaadis 1 katuseaken. Seinad kaetud laiade rõhtlaudadega, nurkadel kvaaderlõikega kattelaud. Parema tiiva all kelder. Esifassaadi keskel on väike puitpalkon, kaetud lameda viilkatusega. Palkoni aknad olnud tiheda, keeruka ruudustikuga, viilus ümaraken, akende all ja peal karkassi prusside vahel rombidega kujundatud ehispaneel. Ka tagafassaadis väike palkon, mis aga algse ilme kaotanud. Hoone siseruumid anfilaadsed, saal suur ja omab peegelvõlvi. Saalis väljatulnud maalingud. Hoone on väikese vaheehituse abil ühendatud väikese tiibehitusega, mis asetatud risti põhikorpuse pikiteljele. Kujundus kordab põhihoonet, v.a. teda kattev laast viilkatus. Tiibhoone madala soklikorrusega. (mõisate esialgne ülevaade. 1977)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. lõpul, tiibhoone 19.s. II poolel, veranda 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15657
name: Arbavere mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Regulaarstiilis, ruudukujulise esiväljakuga, mis laskub Loobu jõe suunas. Väljakut liigendavad äärtelt vähesed puuderühmad. Peahoone tagune selgelt regulaarstiilis. Kaheks jaotuv pargiosa jaguneb pooleks: peahoonepoolne on omakorda keskteega poolitatud, avar, puudeta, tagumine pargiosa küll vabalt paikneva puistuga, mille keskel rombikujuline tiik saarega. Kogu pargiosa on neljalt küljelt piiratud pärna alleedega.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. 1977)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 18.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15658
name: Arbavere mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esiväljakul, paekivivooderdisega. Pealt kaetud paekiviplaatidega ja puitkaanega. Säilinud ka puitraketis.
(mõisate esialgne ülevaade, 1977)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s.</span>


source: A
code: 15659
name: Hulja mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, sopiline kivihoone, mis on kujunenud mitme hoone liitmisel. Vanim järk on ühekorruseline, kõrge sokliga hilisbarokne poolkelpkatusega paekiviehitis, mille fassaadi keskel on madal kolmnurkfrontoon, selle W-poolse otsaga liitub 2-korruseline vaheehitus ning sellega omakorda pikk madalam aidakorpus. Varem oli põigiti liituv juurdeehitis ka mõisahoone O-tiival  ning vaheehitiste kõrgemad tornilaadsed osad olid telkkiivritega. Interjöörid on valdavalt ümber ehitatud, üksikuid rokokookujundusega siseuksi on säilinud vanemas osas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1779, millele otsekui kohaliku mõisaehituse arengut läbi järgnevate aegade demonstreerimiseks on ida-läänesuunaliselt järk-järgult liidetud uusi hooneosasid, kõik on ka dateeritud 
müürikividega - 1835, 1850, 1885, 1894.</span>


source: A
code: 15660
name: Hulja mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisa park on keskmise suurusega. Härrastemaja ette jääb avar 4-nurkne väljak sissesõiduga paremalt ning selle ümber ringtee. Puuderühmad paiknevad vabalt sissesõidupoolsel küljel ja kõrvalhoonete vahel. Väljakul on elanike peenramaa ja iidsete puude alla on rajatud korvpalliplats. Tihedama istutusviisiga on peahoone tagune ala, valdavalt grupeerimata saared, pärnad, vahtrad, sanglepad. Pargi ilme määras enne arvukas kanalite ja allikatiikide süsteem, mis nüüdseks on kuivanud ja vaid ähmaselt tajutav. Põhiliselt saarepuu alleede fragmente leidub ka mõisani viival maanteel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud juba 18.s. lõpul regulaarstiilis. Vabakujunduslik park rajatud 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15661
name: Kadrina kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 440
same: A.5764
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hilisgooti stiilis sakraalehitis, mille algkavatis koosnes nelinurksest koorist ning kaks korda pikemast laiast pikihoonest. Välisnurgad on kantkividest. Pikihoone võlvimata, ainult kooril on roieteta ristvõlv. Võidukaar on ehitatud puhtaist kantkividest, mis toetub lühikestele palendipiilaritele ja on sillutatud madala teravkaarega. Võidukaare esikülje faasitud servad lõppevad reljeefse kolmiklehega. Koori  O-seinas suur nelinurkne sakramendinišš. 15. sajandi lõpus kaeti pikihoone roieteta ristvõlvidega ja kindlustati tugipiilaritega. Sissepääsud W-seinas ja koos esikodadega ka S- ning N- küljel. Interjööris on hilisemate lubjakihtide all säilinud dekoratiivsed seinamaalingud hiligooti ja barokkstiili perioodist. (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algkavatis, (koor ja pikihoone) pärineb 15.s. keskpaigast v. III  veerandist. 
15.s. IV v. kaeti pikihoone roieteta ristvõlvidega ja kindlustati tugipiilaritega. 
16.s. algul ehitati W-seina vastu uus topeltsein ja 4-tahuline torn. Võidukaare kohal olev figuraalmaaling 18.s., avastati ja konserveeriti 1922.  (EA)</span>


source: A
code: 15662
name: Kadrina kirikuaia kabel
type: ehitismälestis
alt_id: 440
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kadrina kirikaia kabel on ristkülikukujulise põhiplaaniga. 
Viilkatusega ,paekivist seintega hoone.
Katusekatteks punane katusekivi, seinad krohvitud lubikrohviga, avatäited puidust, värvitud.
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998 nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 15663
name: Kadrina kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 440
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kadrina kirikuaia piirdemüüri on rajatud mitmes etapis. 
Vanem piirdemüür on paekivist, tänaseks restaureeritud ja osaliselt uuesti ülesse ehitatud.
Kirikaia kirdepoolne ja lõunapoolne piirdemüür on maakividest, kuivladu.
Kalmistu sees on säilinud erinevatel aegadel eksiteerinud piirdemüürid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Piirdemüürid on rajatud erinevatel aegadel. 
Vanem piirdemüüri osa rajati ilmselt siis, kui matmine hakkas toimuma kirikuaeda 18. saj, hilisem lõunapoolne kivimüür rajati ilmselt 1860-ndate,19saj lõpus, kui laiendati kalmistut Tapa teeni.</span>


source: A
code: 15664
name: Kihlevere mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hilisbarokne kompaktne 2-korruseline poolkelpkatusega kivimaja. Esifassaadi keskel on suhteliselt kitsas 3-korruseline risaliit, aiafassaadi keskel oli sammastele toetuv rõdu. Räästa all lai karniis, nii I korruse peaaegu ruudukujulisi kui ka II korruse kõrgeid aknaid piiravad lamedad krohviäärised. Siseplaneering on telgsümmeetriline: võlvitud alumisel korrusel majandusruumid (algselt ka mantelkorstnaga köök), II korrusel anfilaadselt reastatud esindusruumid; osaliselt on säilinud algset sisustust (fuajeetrepp jne.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kihlevere mõisa tunti kuni 18. saj. alguseni rohkem Kondese, Köndese nime all. 15-16 saj. rajatud mõis rändas Hastfere pere liikmete ja A. Thiesenhuseni kaudu Lode perekonnale, järgnevalt ka mitmd eri omanikud, 19. saj. II p. Stackelbergide omanduses kuni 20 saj. alguses mõisa võõrandamiseni. Saksa okupatsiooni ajal jagati 37 asuniku vahel, hooned hakkasid lagunema. Kasutati ka nõukogude sõjameeste haiglana. Lõpuks Viitna sovhoosi käsutuses on hoones asunud Läsna kultuurimaja filiaal, raamatukogu, kauplus, söökla, korterid; säilinud kõrvalhooneid kasutati ladudena. Praegune härrastemaja on ehitatud 18.s. IIp.</span>


source: A
code: 15665
name: Kihlevere mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on keskmise suurusega, peahoone ees- ja tagaküljel sümmeetriline, idapoolne osa vabakujunduslik. Ovaalsel ringteega ümbritsetud esiväljakul kasvab mitu suuremat puuderühma- vahtrad, saared, tammed. Esiväljaku peaks liigendama jalgtee, kuid seal asub puude vahel lagunenud puumaja ning üldse on kogu park  võsastumas ja kehvas seisus. Paremal moodustub pärnadest allee ja seal on ka avar väljak, mille kõrvalt peaks algama kunagine eriliselt range sümmeetriaga  allikatest kujundatud tiigivöö. Peahoone tagaküljel on läätspuudega kõrgendik vaatega tagaväljakule, mida ümbritsevad üksikud suuremad puud.  Selle väljaku ja paremalt kulgeva tiigivöö taga asub parkmets. Nagu öeldud on kogu park võsastunud ja tiikidest järel vaid kuivanud sängid, kindlasti vajaks  see suur tähelepanu ja mitmekülgset hooldust.(Pargiankeet,2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Regulaarpark rajatud 19.s. algul. vabakujunduslik 19.s. II p.</span>


source: A
code: 15666
name: Kihlevere mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maa- ja paekivimüüridega õhukese krohvikihiga hoone. Kaetud algselt poolkelp, nüüdseks viilkatusega. Säilinud suured kahepoolsed otsaväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s .I v. lõpus. 
Kaetud algselt poolkelp, nüüdseks viilkatusega. Klassistsistlik algselt kaaristuga fassaad  20.s. II p. ümberehitatud. Aknad kinnimüüritud.</span>


source: A
code: 15667
name: Kihlevere mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, maa-ja paekivist krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge poolkelpkatusega, mille ääres lai räästakarniis. Fassaadis suured ruudukujulised aknad vaheldumisi ustega. Katusealusele viib otsast pealt ümarkaarne lakaluuk.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1820. a.-tel.</span>


source: A
code: 15668
name: Kihlevere mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega pool-maapealne maa´- ja paekiviseintega kelder. Esiviil õhukese krohvikihiga. Kaetud  S-kivi viilkatusega. Säilinud ka vana sepahingedega uks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. I v.</span>


source: A
code: 15669
name: Neeruti mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilmekamaid juugendstiilis ehitisi. Ebasümmeetriline, mansardkatusega hoone. Hoonel arvukalt voluutjalt kumerduvaid frontoone ja S-tiival imposantne 30m kõrgune vaaterõduga torn. Ka enamikus detailides - aknad, suure klaasitud kaaravana kujundatud peasissekäik, on rõhutatud vormikumerust. Akende madalatele ääristele liituvad dekoratiivsed pritskrohvpinnad. Ruumiplaneering on ebakorrapärane. (Neeruti mõisa ajalooline õiend, 1979)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1878 rajatud ühekorruselist hoonet laiendati 1903-06 pärat üleminekut Peterburi suukaupmeeste Kirschenite valdusse.
(Neeruti mõisa ajalooline õiend, 1979)</span>


source: A
code: 15670
name: Neeruti mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike vabakujunduslik park (3,0ha), paikneb Loobu jõe langusel. Peahoone esist lagedat muruväljakut piirab ringtee. Külgedel üksikud puuderühmad. Hõreda asetusega puuderühmad jätavad pikivaated avatuks. Samasse jääb ka kaks tiigikest. Tihedam puistu jäi üle tee. Naabrusse jääb ka kivimüüriga piiratud endine rohtaed.
(Neeruti mõisa ajalooline õiend, 1979)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Park rajatud 19.s., suuremad kujundused 20.s. algusest.</span>


source: A
code: 15671
name: Neeruti mõisa allee
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone tornile orienteeritud lehiseallee.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Istutatud 20.s. algul
(Neeruti mõisa ajalooline õiend, 1979)</span>


source: A
code: 15672
name: Neeruti mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, ühekorruseline, eterniit poolkelpkatusega paekivihoone. Seinad viimistletud pritskrohviga. Räästaste all rikkalikult profileeritud karniis. ukse ja aknaavad ümbritsetud krohviraamistusega. Fassaadikavatis on rangelt sümmeetriline.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. I veerandil.</span>


source: A
code: 15673
name: Neeruti mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neobarokk. Mullaga kaetud võlvitud kiviehitis. Fassaad vooderdatud graniitkuubikutega, akna ja ukseavad ääristatud tellistega. Fassaadi ülaäärt pidi kulgev neobaroklik laineline karniis on lagunemas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 20.s. algul.</span>


source: A
code: 15674
name: Neeruti mõisa sõiduhobuste tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, pikk maa- ja paekivist kivihoone. Algsed kelpkatused on asendatud viilkatustega. Varemalt koos tõllakuuriga olnud kastellilaadselt vaheehitusega ühendatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. keskosas.
 Praeguseks palju parandatud silikaattellistega.</span>


source: A
code: 15675
name: Neeruti mõisa tööhobuste tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, paekivist hoone. Säilinud  kelpkatus dekoratiivselt tahutud sarikaotstega, katendiks eterniit.
(Neeruti mõisa ajalooline õiend, 1979)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15676
name: Neeruti mõisa karjalaut 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Karjalaut tööhobuste tall ja ait paiknevad kastellselt. Hoone hooletult laotud viilkatusega raudkiviehitis. Laiadel otstel on
(tänaseks kinni laotud) kolm tellistega piiratud kaarava.
(Neeruti mõisa ajalooline õiend, 1979)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 20.s. algul.</span>


source: A
code: 15677
name: Neeruti mõisa karjalaut 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk krohvitud paekivihoone, eterniit kelpkatusega. Aknad väiksed aga laiad, paiknedes fassaadil ühtlaste vahedega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpus.</span>


source: A
code: 15678
name: Neeruti mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, huvitava arhitektuuriga suur paekivist hoone. Esialgne kelpkatus on asendatud  eterniit viilkatusega. Hoone põhjafassaadil avar kaarsillusega sissepääs, millest mõlemale poole jäävad kolm kitsast aknapilu. All keldrid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. I veerandil.</span>


source: A
code: 15679
name: Udriku mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 441
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisa peahoone on küpsese klassitsistlikus stiilis 2-korruseline kiviehitis, mille peafassaadi kujundab nelja korintose samba ja kolmnurkfrontooniga portikus. Suhteliselt madala kelpkatuse all hammaslõikega lai räästakarniis, kohati on kasutatud korruste vahel vööd. Akendel on kolmnurksed ehisfrontoonid, Esifassaadi trepil kaks lõvifiguuri, tagafassadi trepi kohal väike konsoolrõdu. Säilinud interjööridest on tähelepandavamaid I koruse keskel paiknev paraadtrepiga vestibüül, II korruse suurepärases klassitsistlikus kujunduses saal (seinu liigendavad joonia pilastrid, figuursed reljeeftahvlid uste kohal, akantusfriis ning greififiguuridest koosnev lai laekarniis, ornamentaalsed laemaalingud jne.)ning nn muusikasalong (seintel reljeefsed stukk-komposistsioonid muusikariistadest ja tammeokstest, maalitud embleemidega kaunistatud kassettlagi jne.) Kõrgekvaliteedilist tisleritööd on säilinud  teistes ruumides. Võlvitud keldrikorrusel majandusruumid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1642. a eraldus Udriku mõis Polli mõisast ja oli kuni 1919. a võõrandamiseni von Rehbinderite valduses. Udriku mõisa, praeguseni säilinud, peahoone laskis aastail 1796-1803 ehitada Gustaf Didrik von Rehbinder. Ehitustööd viidi seejuures läbi Saksamaalt pärineva ehitusmeistri juhtimisel. Nõutav abitööjõud - müürsepad, puusepad jne. toodi Rehbinderitele kuuluvaist Läänemaa mõisatest.
Peale Maareformi, 1922.a anti Udriku mõisa maad valitsuse otsusega Töö ja Hoolekande Ministeeriumile Nõrgamõistuslike Last Kodu tarvis. 1929-1938 kuulus Udriku mõis Sõjaministeeriumile ja sinna hakati koondama Vabadusristi kavalere, kes vajasid hooldamist. Teise maailmasõja ajal elasid hoones sõjapõgenikud ja pärast sõda avati seal Udriku Invaliididekodu, mille asemele tuli 1970. a psüühiliste häiretega inimeste tarvis mõeldud Udriku Hooldekodu.
Mõisa interjööri on korduvate ümberehituste käigus tugevasti muudetud. Endine härrastemaja kohandati peale võõrandamist paljudeks lihtsateks korteriteks. 1953. a ja 1960.a ümberehituste kohta on dokumentaalseid tõendid olemas. 1953. a kapitaalremondi ajal lammutati üheksa pliiti ja teisel korrusel mitu vaheseina. Kütmiseks ehitati plekkkestaga ahjud. 1960. a kapitaalremondi ajal kannatas siiani säilinud algne ruumijaotus veelgi. Algne anfilaadsüsteem suleti seinte ehitamisega. Lõhuti stiilseid karniise, kuna hooldekodu vajas koridorsüsteemi. 1960. a remondi ajal toodi köök keldrikorruselt esimesele korrusele, seati sisse veevärk ja kanalisatsioon ning tuletõrje nõudmisl ehitati hoone loodeotsale lisatrepikoda. Aknaraamid on vahetatud, säilitades akna jagunemine kuueks ruuduks. Samuti on vahetatud uksed.</span>


source: A
code: 15680
name: Udriku mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 441
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisahoonet ümbritsev park on vabaplaneeringuline ja kaheosaline. Pargi pindala 6.6 ha, lisaks parkmets 9,7 ha
Väiksem ja tihedam, rohkem kujundatud osa asub härrastemaja peafassaadi ees. Teine pool, lagedam ja looduslikum, jääb mõisaansambli idaossa. Peahoonest kirde suunas on suur pais-tiik saarega. Säilinud on foto pargipaviljonist allika suudme kohal tiigi kaldal. Paviljon oli mõõtmetelt väike, külgedelt lahtine neljale postile toetuv viilkatusega ehitis. 
Ca 500 m keskusest idas asub metsapark (Kabeli mets), kuhu Rehbinderid rajasid perekonna hauakambri (hävinud).
Mõisa puu- ja köögiviljaaed oli rajatud härrastemajast lõunasse. Kasvuhooneid oli kaks. Suuremas köetavas kasvuhoones kasvatati lõunamaiseid viljapuid ja põõsaid. Selle ühel küljel olid ka kärneri ja aednikupoiste eluruumid. 
Puuviljaaed oli suur ja liigirikas. 
Ümber mõisa peahoone kasvab rohkelt harilikku vahtrat, mis ilmestab maastikku laialehiste saludena. Märkimisväärsed mõõtmed on saavutanud harilikud elupuud peahoone ees ja taga, ning samas kasvavad siberi lehised. Haruldasema liigina kasvavad peahoone taga noored mandžuuria pähklipuud, tiigi ääres jäme hõberemmelgas (Salix alba `Sericea`) ning harilik saar, sanglepp, värdremmelgas (Salix Rubens).  Udriku parkmetsa ilmestab siberi nulu rohke esinemine. Vahetult Tapa-Rakvere maantee äärde jääb siberi nulgudest moodustunud kaherealine ring. (pargiankeet, 2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. II p.</span>


source: A
code: 15681
name: Udriku mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisaparki puuviljaaiast eraldavad, paekivist umbes 160 cm kõrgused paekivimüürid. Müür jääb peahoonest lõuna poole.Müür on kohati varisenud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p.</span>


source: A
code: 15682
name: Udriku mõisa kasvuhoone
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, paekivist mitmeosalise kasvuhoone vare. Põhjapoolsel küljel paiknesid kärneri ja aednikupoiste eluruumid, lõunapool oli rajatud triiphoonena. 
Endised elurumid on kaetud eterniidiga ja hoone keskosa on vajunud. Triiphoone osaliselt hävinenud - puudub klaaside kandekonstrukrsioon.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p. Kasvuhoonet kasutati lõnamaiste taimede ja puuviljade kasvatamiseks.</span>


source: A
code: 15683
name: Udriku mõisa viinavabriku varemed
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhiliselt on hoone seinad paekivist, mille juures on kohati kasutatud punast tellist, eriti avade juures.
Hoone juures võis eraldada selgelt kolme põhilist mahtu ja järku, milles peegeldusid arvatavasti ka ehitamise järjekorrad.
Põhiosa moodustas kahekorruseline (üks ruum ka mansardkorrusel) kelpkatusega hoone. Selle hoone jätkuna idapoolses otsas paiknes ühekorruseline viilkatusega juurdeehitus. Omakorda selle jätkuna veidi madalama viilkatusega ehitus, mis on hävinud.
Põhiliselt on hoone seinad paekivist, mille juures on kohati kasutatud punast tellist, eriti avade juures. Viimase juurdeehituse säilinud seinad on laotud punastest tellistest ning mansardkorruse toal olid puittäidisseinad. Seinad välja arvatud tellis olid krohvitud.
Enamik vahelagedest oli valatud betoonist terastaladel, kohati aga valmistatud puidust. I korrusel oli muldpõrand. Katus oli kaetud sindlitega.
Hoone, eriti põhiosa juures on jälgi korduvatest hilisematest ümberehitustest, eriti avade osas.
Praegusel hetkel on hoone varemeis, säilinud on paekivimüürid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1790.a taotleb tollane Udriku omanik Krahv Gustav Diedrich Rehbinder juba konkreetset luba viinapõletamiseks riigile. Sellest ilmneb, et Udrikul pidi olema vastava võimsusega viinaköök. 1868. a ehitati uus viinavabrik, mis 1888.a F. Mody projekti alusel uuendati. Sel ajajärgul hoogustus  kasvava tempoga viinatootmine Eestimaa mõisates ning vastavalt täiustunud aparatuurile leidis nimetatud aastail peaaegu kõigis mõisates aset viinaköökide ümberehitamine. Pearuumi kaks suurt 1,45 m laiust ümarkaarset akent viinaköögi peafassaadil on veenvaks tõendiks mainitud ümberehitusest. Piiritust toodeti hoones kuni Esimese maailmasõja lõpuni, mil hoone rüüstati. Hiljem kasutati hoonet peamiselt elamuna, 1960-ndate aastateni oli hoones viis korterit. Sellest alates on ehitis tasapisi lagunenud. 1999.a kevadel varises kokku vabriku pikk telliskivikorsten.</span>


source: A
code: 15684
name: Udriku mõisa karjalaut 1
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrge massiivse kelpkatusega krohvitud kivihoone. Avad lihtsad, mõnel juhul on aknad ümbritsetud lihtsa  krohvraamistusega. Avasid on ka ümberehitatud. Katuse üks kelp asendatud punase kiviimitatsioons plekiga. Kasutusel elamuna.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. II p. karjakastelliks, ümberehitatud 19.s. I p. valitsejamajaks.</span>


source: A
code: 15685
name: Udriku mõisa karjalaut 2
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lihtne krohvitud paekivihoone, kaetud kõrge viilkatusega. Avad enamuses hilisemate ümberehituste käigus erinevate materjalidega  kinni ehitatud. Kirdenurga juures madalam puidust juurdeehitus. Hoone on toestatud betoonplokkidest laotud kontraforssidega, mis on hilisem lisandus. Katust katab eterniit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Osa endisegsest karjakastellist, mis ehitatud juba 18.s. II p.</span>


source: A
code: 15686
name: Udriku mõisa meierei
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud paekivihoone, kaetud viilkatusega. Vintskapid on hilisemad lisandused.  Ümberehitatud elamuks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I v. Põhjalik ümberehitus elamuks on toimunud 20.saj 80-90-ndatel aastatel.</span>


source: A
code: 15687
name: Udriku mõisa kelder
type: ehitismälestis
alt_id: 442
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Poolmaapealne, keskmise suurusega krohvitud paekivihoone. Kaetud poolkelpkatusega. Olnud jääkelder. Otsafassaadis sissepääsu kohal lünettpetikud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I v.</span>


source: A
code: 15688
name: Undla mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kesimise suurusega ühekordne kivihoone, millel madal soklikorrus ja tube lakas hoone otstel. Esifassaadi keskteljel on väike pealeehitus, mis krepib räästakarniisi. Hoonet katab kõrge viilkatus. Räästa ja viilukarniisid on laiad, sügavalt profileeritud ja eenduvad, karniisist madalamal on profileeritud lai vahevöö. Sokkel on laotud suurtest klombitud graniidiplokkidest puht vuugiga, eraldatud kitsa simsiga. Akende laudade joonel kulgeb kitsas, profileeritud vahekarniis. Esifassaadis on keskteljel pealeehituse all seinapind kergelt eendatud, selles asub kõrge kaarega peauks. Eend on kaetud kolmnurkviiluga, millel profileeritud lai karniis, selle nurgad on ülal murtud nelinurkse kõrgendatud ploki ümber, allnurkades ag murtud horisontalseks ning toetatud pikkadele konsoolidele, mille all profileering. viilutipus on eenduva äärisega ümaraken, tema all kaks kitsast ja väikest akent kõrge kaarega. Nad toetuvad ühisele profileeritud karniisile ja nende kohal on liidetud kaarfrontoonid, kitsad ja profileeritud. Samalaadsed paarisaknad on otsaviiludes, nad on ainult ümbritsetud kolme ümaraknaga lakapealse valgustamiseks. Hoone põhikorruse aknad on suured ja kõrged, 6-ruudulised, piiratud krohviääristusega ja kaetus murtud frontoonidega, mis profileeritud.  Hoone esifassaadi keskel on avar palkon, mis kaetud lameda viilkatusega. Selle laialt üleulatuvate räästaste all on sarikajalad kujundatud, smuti neid kandvad konsooltalad. Räästasta nurkadel esineb puitehispitsi. Plkoni seinad on vahvärgilaadse karkassiga, mille vahed täidetud ka s suurte akendega või laudpaneelidega viimaste kohal ja all.Aknad omavad tiheda ramistiku, milles rombi, kolmnurga ja kuusnurga kujulised ruudud. akende vahel on pilastrid, mille kapiteelil kvaaderlõikega plokk. Palkoni esikülg on laialt avatud, kaetud ülal kolmnurgaga. soklilt laskub esiküljel kitsas kivitrepp, mis piiratud astmelise äärisega. See on suurtest puhtalt tahutudgraniitplokkidest. Ääris omab kitsa karniisi. Väike, ilmetu juurdeehitus on eeskojana ka hoone vasakpoolses otsafassaadis, mis päritolult hilisem. Hoone siseruumid on anfilaadsed. Algsed on mõned saledad telliskivikorstnad, mille otsakarniis on lai, toetatud hammaslõikega. Hoone taga küljel on keskteljel täisnurga all ühekordne juurdeehitus, mis eendub tugevalt. See on puidust, kaetud laialt üleulatuvate räästastega viilkatusega, katteks eterniit, räästaalused kaetud laudadega. seinad on vooderdatud soklilt kuni aknalaudade joonel kulgeva vahekarniisini püstlaudisega, kõrgemal rõhtlaudisega. Aknad on kitsad, kõrged ja 6- ruudulised. Omavad kitsaid, profileertud piirdelaudu ja kitsast karniisi akna peal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehituse põhikorpus võib pärineda 19.saj lõpuveerandist. Palkon ja juurdeehitus hoone taga võivad pärineda 20. saj algusest. Hoonet on remonditud 1970-ndate keskel,mil asendati katusekate eterniidiga.</span>


source: A
code: 15689
name: Undla mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhiliselt härrastemaja esifassaadi ees olev keskmise suurusega (5,5ha) Loobu jõe paisjärveniulatuv kaheosaline park, mille jõepoolne osa on vabaplaneeringuga parkmets, häärberipoolses osas on fragmentidena aimatav regulaarne alleede süsteem. Jõepoolsesse parkmetsa on ehitatud hooned ning pargi osa rikutud. Jõgi pargi kohal on paisutatud ja seal on paisjärv. Peahoone ees väike poolkaarekujuline väljak, kust avaneb jõeni kitsas välude süsteem, avardudes jõe kaldal üksikute puudega väluks. Pargi regulaarses osas on mõneti jälgitavad ruudukujulised lagendikud ja neid diagonaalselt läbiv siht (peahoonest lähtuv). Peahoonet ümbritsevad sirelirühmad, ka puudesalku tihendavad dekoratiivpõõsad, põhiliselt lumimari ja enelaliigid. Puudest on enam vaher, tamm, pärnad (alleedes), saar, üksikud kuused annavad igihaljast rohelust. Grupiti kuused ja lehised. Veel künnapuid, nulg, mände, jõe ääres remmelgaid, hobukastanid. Kadrina tee ääres keskealine nuluallee. Vanem majandushoonete vaheline väljak on puudeta.  
Park on suhteliselt heas korras.
(pargiankeet, 2003)
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. IV v.</span>


source: A
code: 15690
name: Undla mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lihtne historitsistliku fassaadiga maakividest hoone. 
Hoone on 1-korruseline kõrge viilkatusega ehitus. Aknad ja uksed on jõuliste punaste tellispiiretega. Katuse kandekonstruktsioonid on puidust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19. saj II poolel.</span>


source: A
code: 15691
name: Viitna kõrtsihoone
type: ehitismälestis
alt_id: 470
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk ristkülikukujulise põhiplaanida hoone, kahe talli ja neljale sambale ning kahele poolsambale toetuva ulualusega. Katusekatteks olid algselt õled, hiljem laastud. 19.s. I p. vooderdati palkseinad laudadega ja värviti, sellest ajast pärineb ka akende 6-ruuduline jaotus, luugid, valgmikuga uksed, kalasabavoodriga talliväravad. Sammastevaheline balustraad. Kõrts on kahe sissepääsuga: suurde kõrtsituppa pääses läbi parempoolse eeskoja, saksakambrisse läbi vasakpoolse eeskoja. Parempoolse eeskoja taga oli massiivse paekivist mantelkorstnaga köök, selle taga sahver koos õllekeldriga. Hoone tagaküljel paiknesid kõrtsmiku eluruumid ja letiruum luugiga kõrtsituppa. Vasakpoolse vahekoja lõpus oli sakste käimla, talupoegadel see puudus.
(Eesti arhitektuur, 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algne hoone oli ehitatud 1798-1802
Kõrts põles 1989, taastati ligilähedase koopiana 1993 (arh. A. Kann)</span>


source: A
code: 15692
name: Vohnja mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk ühekorruseline hilisklassitsistlik kivihoone. Hoone keskel nii esi- kui ka tagafassaadiil kolme akna laiune kolmnurkfrontooniga pealisehitus. Tiibadel kitsamad astmikfrontooniga (taga kolmnurkfrontooniga) külgrisaliidid. Peasissepääsul nelja toskaana sambaga portikus. N- otsas kahe sambaga portikus. Profiilsed räästa- ja viilukarniisid. Katusel sümmeetriliselt paiknevad uukaknad.  Ruumid paiknesid anfilaadselt. Interjöör algse ilme kaotanud. (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Andmeid mõisa kohta alates 1504. Peahoone  valminud 19.s. II v.</span>


source: A
code: 15693
name: Vohnja mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vabaplaneeringuline park, mida iseloomustavad omavahel ühendatud paistiikide süsteemid, mis on omavahel ühendatud kanalitega. Pargi peakujundiks on edela ja kirde suunalise peateljega peahoone ees ja taga olevad paistiigid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19. saj.</span>


source: A
code: 15694
name: Vohnja mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, 2- korruseline neljakandiliseks klombitud maakividest hoone..  Kaetud viilkatusega. Fassaadilt sümmeetriline. Avad ja nurgad markeeritud  punaste tellistega. mis seotud maakividega hambuvate plokkidena  Aknad 6-ruudulise jaotusega. Sissepääs otsaseinast . Katusel kõrge ilus punasaest tellisest neljakandiline korsten . Hoone paistab  silma väga  kvaliteetse müüritehnikaga.
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 20.s. vahetusel.</span>


source: A
code: 15695
name: Vohnja mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur kahekordne krohvitud kivihoone. Kaetud viilkatustega.  Masinaruumi peale välja ehitatud   puidust  3 korrus. Aknad (algselt  6-ruudulised)  markeeritud kitsaste valgete krohviraamistustega. Suured kõrged pealt ümarkaarsed masinaruumi aknad kinniehitatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  19.s. IV v. 
20 s. juurdeehitatud mitmeid väikseid ehitusmahtusid.</span>


source: A
code: 15696
name: Vohnja mõisa meierei
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, tiibadelt  ühekordne, keskosast kahekordne plokkideks klombitud maakividest krohvimata maakivihoone. Kaetud viilkatusega. Viiliväljas ümar pööninguaken.  Fassaadilt sümmeetriline. Nurgad laotud hambuvalt punaste tellistega.   Punaste tellistega markeeritud  avad pealt ümarkaarsed. Silluste kohal kaarjad frontoonid, mille alanurgad murtud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1907.</span>


source: A
code: 15697
name: Vohnja mõisa karjalaut 1.
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, L - kujulise põhiplaaniga  krohvimata maakivihoone. Kaetud kõrge viilkatusega. Avad on pikad ja suhteliselt suured.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  20.s. vahetusel.
Hoone on 20.s. IV v.  laotud silikaattellistega kõrgemaks.</span>


source: A
code: 15698
name: Vohnja mõisa karjalaut 2.
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, ∏ - kujulise põhiplaaniga  maakivihoone. Kaetud kõrge viilkatusega. Avad on pikad ja suhteliselt suured, markeeritud punaste tellistega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  20.s. vahetusel.
Hoone on 20.s. IV v.  laotud silikaattellistega kõrgemaks ja kaetud pealt osaliselt õhukeses tsementkrohviga.</span>


source: A
code: 15699
name: Vohnja mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, dekoratiivselt laotud maakividest krohvimata hoone. Vuugivahed väikestest kivikildudest. Kaetud viilkatusega. Fassaadilt sümmeetriline. Keskel suured räästani ulatuvad kahe poolega uksed. Avad markeeritud  punaste tellistega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1900.</span>


source: A
code: 15700
name: Kunda tuletorn
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Alumine korrus oli laotud tahutud paekividest, laudvooder ja rõdu ülemine puitosa oli värvitud valgeks. Kõrgus merepinnast 18,6 m ja maapinnast 17 m. Valgustas valge, punase ja rohelise lühikekoguplink (2) tulega, valge tuli paistis 13 miili, punane ja roheline 10 miili kaugusele. Valge tuli juhtis teed lahte ja sadamasse. Tänapäeval kasutatakse Kunda tuletorni päevamärgina. Tuletorni koordinaadid on 59°31&#039;,1 N ja 26°32&#039;,7 E.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kunda tuletorni eelkäiaks on Kunda jõe kaldale ehitatud tulepaak mis hõlbustas lahte sissesõitu, kui 1805. aastal tekkis jõe suudme lähedale asula. 1859. aastal püstitati Kunda jõe kaldale puitsihimärgid, mille järgi sai vabalt sõita Kunda lahte ankruplatsile. 
1896 ehitati Kunda sadamasse puittuletorn.
1909 ehitati uus tuletorn, mis oli peaaegu endise kujuga. 
1999. aasta suvel hävis tuletorn tulekahjus.
(Kunda sadama ajalugu, koostanud Tiiu Raju 1995, Kunda)</span>


source: A
code: 15701
name: Laekvere koolihoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Osaliselt kahekorruseline, osaliselt mansardkorrusega, tahutud maakividest  seintega ja plekk-katusega hoone. Hiljem lisati põhikorpusele ühekordne silikaattellistest juurdeehitus.
Hoonet iseloomustavad dekoratiivse pinnakujundusega maakivist müür koos tsementkivist detailidega ( nurga-ja karniisikivid ja avapiirded).  Säilinud on algupärase ruudujaotusega aknad. 
Portaalilaadselt kujundatud peauks ja selle kohal olev rõdupiire on olulised arhitektuurielemendid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Laekvere koolihoone on ehitatud 1930- 1931

Laekvere kooli ehitustegevus algas 1930.aasta kevadel ja 1931. septembris maja pühitseti. Suulise pärimuse kohaselt oli koolihoone projekteerijaks arhitekt Väli. 
1970. a valmis koolimaja juurdeehitus. 1986. a. toimus koolimajas komplektne kapitaalremont, mille käigus teostati mitmeid sisemisi ümberehitusi. Maja viidi üle keskküttele, ehitati vesivarustuse ja kanalisatsiooni süsteem

</span>


source: A
code: 15702
name: Laekvere ärihoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline,  lõhutud maakividest hoone. Murtud kelpkatus on kaetud valtsitud tsementkiviga.  Hoone nurgad ja avade servad on laotud kvaliteetsest tahutud raidkivist. Avatäited on enamuses uued ainult  kolmel aknal on säilinud algne ruudujaotus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Laekvere ärihoone on ehitatud 1925-1926.

Ärihoone valmis Laekvere keskuse maakivist hoonetest esimesena. Selle ehitas Laekvere Tarbijate Ühistu "Talupoeg". Maja projekteeris Eesti Tarbijate Kooperatiivi tehnikaosakonna juhataja Jürisson. Rahvamaja tarbeks ehitati hoone II korrusele vaid suur näitelavaga saal. Ehitajaks oli Peipsi äärest Piirikülast pärit ehitusettevõtja Fomin oma ehitusbrigaadiga.
Laekvere ärihoone käekäik on sõltunud algusest peale sellest, kuidas läks vallal ja kuidas edenes tarbijate ühisuse tegevus. 
Hoonet kasutatakse tänase päevani kauplusena.</span>


source: A
code: 15703
name: Laekvere meierei
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Meierei on tahutud maakividest , kõrge murtud kelpkatusega hoone. Hoone on osaliselt ühe ja osaliselt kahekorruseline. Katusekatteks on terasplekk.
Avatäited on puidust. Aknad ja uksed on osaliselt välja vahetatud erinevate remonttööde käigus. Akende ja uste sillused on erineva kujuga, avade küljeraamistused on laotud erineva kujuga tsementtellistest. Dekoratiivne räästakarniis on laotud tsementtellistes.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Laekvere meierei on ehitatud 1931-1932

Ehitajaks oli Peipsi äärest Piirikülast pärit ehitusettevõtja Fomin oma ehitusbrigaadiga.
Laekvere meierei remonditi 1970- ndate teisel poolel ja  võeti kasutusele  Laekvere kolhoosi kontorina (1978-1990).
1991. aastast on hoone kasutuses vallamajana.</span>


source: A
code: 15704
name: Laekvere pritsikuur
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pritsikuur on ühekorruseline viilkatusega põllukividest hoone, katusekatteks ilmselt algselt  olnud pilpakatus. 
Akende ja uste sillused on sirged ja betoonist valatud, vaid avade küljeraamistused on laotud tsementtellistest. Puudub dekoratiivne räästakarniis, on vaid betoonist valatud sileda ribana lõpetus viiluserval ja külgseinte kõrguselt.
Aknad on keskel jagatud rõhtpulgaga kaheks osaks. Mõlemal osal on kaks kolmeruudujaotusega poolt. Seega on aknal kaksteist ruudujaotust. Ustel on sisamine püstlaudis ja põõnad algupärased. Väikesel otsafassadi uksel on välimine kalasabaludis ka originaal.
Katuseräästa kõrguselt algab hoone kirdenurgas puidust kahekorruseline torn, mis lõpeb kolmanda (balustraadiga)  korrusega. Selle torni avatud kolmandal korrusel on algusest peale olnud lippuvarras.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Laekvere pritsikuur on ehitatud 1934-1935.

Pritsikuur valmis Laekvere keskuse maakivist hoonetest viimasena. Selle ehitas Paasvere valla Vabatahtlik Tuletõrjeühing Salutaguse tee nurgal olevale maatükile. Pritsikuur ehitati seni suurte hoonete ehitamisest ülejäänud põllukividest. Ehitajaks oli Peipsi äärsest Piiri külast pärit ehitusettevõtja Fomin oma ehitusbrigaadiga.</span>


source: A
code: 15705
name: Muuga mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 454
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2-korruseline, kõrgel soklil krohvitud kivihoone. Kaetud kelpkatusega. Fassaad tugevalt rõhutatud ja keskrisaliit lahendatud lodžana, mille kolm ümarkaart toetuvad karüatiididele. Samasugune on ka suurte kaaravadega tagakülg. Põhiplaan ebareeglipärane: vestibüül O-otsas. Saal tavapäraselt peakorruse keskel. Interjöörikujundus rikkalik. Vestibüülis helehallist marmorist monumentaalne peatrepp (tsaar Aleksander II kingitus), terrazzopõrand, seintel Pompeilaadis maalingud, laes servjoonvõlvid. Peegelvõlvidega saalis rikkaliku kujundusega hall-valge marmorkamin, kaks valget kahhelahju, uste kohal lünetimaalid (C. T. v. Neffi enda töö). Paljude ruumide värvikirevad seinad maalis kunstnikust poeg Heinrich 1877. aastal. 
Mõisal oli rikkalik kunstivarade kogu (enamik ERM-is)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitas 1833-73 nimekas kunstnik, akadeemik Carl Timokleon v. Neff, siseviimistlus tehti 1871 ja 1877. Hoone kavandamisel on osalenud ka mitmed Peterburi arhitektid: A. P. Brüllov, L. Bohnstedt, D. Grimm, O. P. Hippius jt.  Hoone neorenessanssvormid ja mõned kujundusvõtted viitavad L. Bohnstedti loomingu ülekaalule. 
Mõisahoone restaureeriti 1987-94 (sisekujundus L. Pärtelpoeg)

Mõisa ajaloost veel 
http://www.eha.ee/arhiivikool/index.php?tree_id=130</span>


source: A
code: 15706
name: Muuga mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 454
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega (5-6ha) pargi kompositsioon põhineb avaratele lagendikele ning pikkadele perspektiivvaadete süsteemile. Selgelt  on tuntavad selgeltpiiritletud osad nagu maastikupargile  omane. 
Pargi läänepoolne osa baseerub peahoone esisele ringteega piiratud avarale aasale kuhu koonduvad  kolm vaatesihti: esimene härrastemaja  eest pargivärava suunas, teine mõisa suunduva puiestee poole ja kolmas üle põldude edelasse. Peahoone tagune pargiosa jätab hoone juurde lageda, osalt laskuva reljeefiga välu, mis kaugemalt piiratud tiheda istutusviisiga kõrge puistuga.  Kaguosas on haljastus rõhutatult vabaplaneeringuline, oluline on siin avar vaatesiht  kellatornile ning tiikidele (kaevatud 1871) mille ääred kuuskede abil kontrastselt liigendatud. 
Liigirikkuselt tagasihoidlik (35 liiki)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajamisega  olevat  C. T. von Neff alustanud 1868. pargikavandi olevat teinud ta ise.</span>


source: A
code: 15707
name: Muuga mõisa kellatorn
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Oma vormilt imiteerib itaalia kampaniile. Laotud pae- ja lõhestatud raudkividest, ülakorrust piirab mašikulii-friis. Ehitist katab telkkatus. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1872  C. T. von Neffi eskiiside järgi. </span>


source: A
code: 15708
name: Muuga mõisa väravaehitis
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur aktsentne  paekivist  krohvitud väravaehitis. Kahel pool madalamad lihtsad müürid.  Keskosa kõrgem, millede vahelt sisenemiseks pealt ümarkaarne väravaauk, mida flankeerivad kahelt poolt pilastritega.  Keskmine ehitisosa dekoreeritud  nurgarustika, karniiside ja  eenduva ja taanduvate pilastritega. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1873  C. T.  von Neffi eskiisi järgi.
</span>


source: A
code: 15709
name: Muuga mõisa karjakastell
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Koosneb kolmest paralleelselt paiknevast pikast paekivihoonest, mis otstelt ühendatud kõrgete kivimüüridega. Hoonetel poolkelpkatused, profileeritud räästakarniisid, eenduvad nurgaliseenid. Müürid kujundatud dekoratiivse arkaadiastikuga. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit.  19  saj. II poolel. </span>


source: A
code: 15710
name: Muuga mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hollandi tüüpi tuuleveski paekivist kehand on kaetud lubikrohviga. Katusekatteks on naturaalse õliga immutatud 3x laastukatus.
Tuuleveskil on tiivad ja  paigaldatud pidurdusmehhanism.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muuga mõisa tuulevaeski kuulus Muuga mõisnikule Neffile.  Ehitatud 19.sajandi lõpul. Oli enne Esimest Maailmasõda välja renditud Jaan Nurmile. Pärast mõisa võõrandamist kuulus Eesti riigile, kes 1922 aastal müüs selle endisele rentnikule.
1938, aastal lõpetas veski oma töö, seejärel seisis pikalt tühjana. 
1967-1969 .a. restaureeris Laekvere Tarbijate Kooperatiiv hoone restoraniks. see töötas 1990.aastate lõpuni. 
2003.a restaaureeriti veski uue omaniku poolt  ja töötab toitlustsukohana tänaseni.</span>


source: A
code: 15711
name: Muuga mõisa möldrimaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muuga mõisa möldrimaja on Muuga mõisakomplesi kuuluv hoone.
 
Muuga mõisa möldrimaja on ristküliku kujulise põhiplaaniga, osaliselt kahekorruseline paekiviehitus. Katus on madala viilkatusega, katuse kandekonstruktsioonks on puitsarikad. Hoonel on teisel korrusel kaaraknad. Möldrimajal on sissepääsud nii esimesele korrusele lõunaküljelt kui  teisele korrusele põhjapoolsest küljest.
Paekivist välisseinad on väljast kaetud õhukese krohviga. 
Hoone kasutusviis on olnud läbi ajaloo erinev. 
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit.  19  saj. II poolel.</span>


source: A
code: 15712
name: Muuga mõisa küün
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>1-korruseline, algselt viilkatuse ja krohvitud fassaadiga maakividest küün. Hoone paikneb mõisasüdamest edelas esifassaadiga mõisa viiva tee poole. Avad paiknevad sümmeetriliselt ning avatäited on algselt olnud puidust. Esifassaadi keskmes on suur segmentkaarse sillusega ukseava. Sellised avad on ka hoone otstes esifassaadi poolsetes servades. Tagaküljel on kolm sümmeetriliselt paiknevad ümarkaarse sillusega aknaava. Hoone nurkades on tahutud plokkidest pilastrid. Ümberehitustega on tõstetud seinte kõrgust, mille käigus on hävinud algne katus ja interjöör. Küün paikneb ca 1 km kaugusel mõisasüdamest. Paarsada meetrit põhjapoole jääb mõisa tuulik koos möldrimajaga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimesed teated mõisa kohta on 1526. aastast, kui see kuulus Pirita kloostrile. 17. sajandi esimesel poolel olid mõisa omanikud Ungernid, alates sajandi keskpaigast kuni 18. sajandi lõpuni Manteuffelid. 1860. aastal omandas mõisa baltisaksa kunstnik Carl Timoleon von Neff (1804-1877), kelle perekonna valduses püsis mõis kuni teise maailmasõjani. Peahoone valmis aastatel 1866-72 C. T. von Neffi enda projekti järgi koostöös mitmete Peterburi tuntud arhitektidega. Mõisa küün on tõenäoliselt ehitatud 19. sajandi teisel poolel üheaegselt karjakastelliga. Küün ehitati Nõukogude perioodil ulatuslikult ümber. Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Münkenhof.</span>


source: A
code: 15713
name: Liigvalla mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 455
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hilisbarokne, 2-korruseline krohvitud kivihoone S-kivi kelpkatusega. Esifassaadi kujundavad lainjate frontoonidega kesk- ja otsarisaliidid, hilisbarokselt tihe pilastriterütm, laias rihvatud raamistuses aknad ning ülirikkalik stukitöö: orvandimotiivid, taimeväädid, draperiid. Soklikorrusel on aknad 20-osalise raamijaotusega. Tagakülg on liigendatud vaid keskrisaliidiga, mille tõstavad esile lainjas ovaalaknaga frontoon, saali pidulikud ümarkaaraknad, skulptuuriniššid kahel pool soklikorruse sissepääsu. Pilastrid puuduvad. Ümardatud hoonenurgad on rusteeritud. Soklikorrus on võlvitud osalt silinder- (keskkoridor), osalt servjoon- ja hüpikvõlvidega. II korrus on lahendatud 18.s-le iseloomulikult keskteljel asuva vestibüül-saali jt. anfilaadsete, varaklassitsistlikus laadis ruumidega. (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>17.s. puidust härrastemaja asemele ehit. omanik G.W. v. Rehbinderi ajal 1797.a. hilisbarokne härrastemaja arh. J.H.B.Waltheri projekti järgi. (EA)</span>


source: A
code: 15714
name: Liigvalla mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Baroksest pargist(suurusega 3-4ha) ei ole tänaseks pea midagi säilinud. Kunagisi terrasse ja muid barokkaiale iseloomulikke vorme võib vaid aimata.
Peahoone ees oli barokile iseloomulik ringikujuline juurdesõidutee, mida siiani markeerivad kaarjalt kasvavad puud. Park oli jaotatud sirgete ristuvate teedega muruväljakuteks. Teed on rohtunud ja vaid vahtraalleed lasevad aimata kunagisi jalutusradasid. Kunagistel muruväljakutel on arvatavasti kord suve jooksul toimunud niitmine ja lõkkekohtade järgi võib aimata pargi kasutamist puhkeotstarbel. Seda just eriti pargi tagumises osas. 
Pargi lõpuosas kunagi olnud lehistereast on järel mõned võimsad puud.
Ringikujulised põlispuude grupid tähistavad kunagisi võimalikke istumiskohti.
Pargiväikevormidest olid kirjanduse järgi pargis sillakesed, alleede ääres  puidust “diivanid”, ülemisel terrassil aiatoolid ja lauad. 
Pargi kagunurgas,  kasvab suur Orjatamm. 
Tähelepanuväärsete üksikpuudena hakkavad silma suur elupuu (ca 14m) ja laiutav kuriili lehis. Pargis leidub üle 30 erinevat puu-põõsaliiki . Enamlevinud liigid on pärn, vaher, saar, siberi lehiseid (alleena), jalakaid, hõberemmelgaid (oja kaldal)(Pargiankeet, 2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud ilmselt 17.s. regulaarstiilis (jälgitav ka 1703. südamikuplaanilt). Rekonstrueeritud 19.s II poolel vabakujunduslikuks kuid säilitades selgelt regulaarpargi elemente ja fragmente. (südamikuplaan 1873)</span>


source: A
code: 15715
name: Liigvalla mõisa pargi piirdemüür
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esifassaadiga paralleelselt peaukse ette toovat teed ääristab paekividest müür, mis moodustab maantee ja härrastemaja vahel nurga, eraldab maantee ning selle äärest tänaseks kadunud hooned peahoonest ja osaliselt pargist. Müüri kõrgus on ca 160 cm. Kogu müüri ulatuses on petik-kaaravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimesed teated mõisa kohta on 1558. aastast. Aegade jooksul on mõisa omanikeks olnud Löwenwolded, Boijenid, Rehbinderid, Waltherid, Beckendorfid ja Schillingud, kes olid ka mõisa viimasteks omanikeks. Mõisa esinduslik härrastemaja valmis 18. sajandi lõpus. Park on peahoonest vanem. Pargi algne regulaarne planeering on säilinud, kuid üldilme on hiljemalt 19. sajandi teisest poolest vabakujuline. Pargi piirdemüür on rajatud tõenäoliselt hiljemalt 19. sajandi teisel poolel. Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Löwenwolde, mis pärineb mõisa esimestelt omanikelt.</span>


source: A
code: 15716
name: Salla mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>18. saj lõpus ehitatud kõrge kelpkatusega 2-korruseline kiviehitis. Hoonel on profiilne räästakarniis, selle all guttadega ehisvöö. Nii esi- kui tagafassaadil nõrgalt eenduva keskrisaliidi kohal väike kolmnurkfrontoon, risaliitide alaosa on rusteeritud. I korrus on võlvitud (2 pikisuunalist silindervõlvi), II korruse ruumid paiknesid algselt anfilaadselt. Säilinud on meandermotiiviline trepivõre ja ühes ruumis ornamentaalne krohvdekoor.(Eesti arhitektuur 3).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmateated mõisast pärinevad 1479. aastast. 16. sajandil oli omanikuks Johann von Plettenberg.
Peamiselt 18/19 saj vahetusel kujunenud mõisaansambli peahoone. Suuremad ümberehitused 1880-a Rakvere ehitusmeistri F. Modi juhtimisel. 1924.a toimus suur tulekahju kus hävis hoone katus ja said kannatada II korruse laetalad. 1960-70 on olemasoleva plekkkatuse peale paigaldatud eterniit. hoone välisilme punakas toon on saadud 1980 paiku.
1994-1995 vahetati katusekate Rannila plekkkatuse vastu. 
Viimane aadlisoost omanik oli Ernst Alexander von Harpe. 
Alates 1921. a. töötab mõisas Salla Põhikool Salla raamatukogu kolis Salla mõisa Salla Põhikooli hoonesse 1997. aastal



</span>


source: A
code: 15717
name: Salla mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on algselt olnud regulaarpark, mis omal ajal on olnud ilmselt üsna silmapaistev, kuna veel praegugi, peale laastavaid torme, on pargis tajutav pikk peateljele kontsentreeritud pargiruum. Salla park on kujunenud tänaseks segastiilis pargiks, mistõttu pargi võib jaotada põhimõtteliselt nelja ossa: härrastemaja esine osa, härrastemaja tagune regulaarne osa, regulaarosa ümbritsev vabakujuline pargiosa ja viljapuuaed. 
Härrastemaja ette jäävas osas on paiknenud ilmselt ovaalne ringtee, millest on lähtunud pargist lääne suunas kulgenud allee, mis tänaseks on säilinud osaliselt mõisapoolses osas. Pargiosa on olnud algselt osaliselt avatud, kuid tänaseks on hoonest põhja poole jääv ala tihedasti täis kasvanud, moodustades kohati läbipääsmatu tihniku. Esiväljakul kasvavad praegu suured puud, mistõttu vaade peafassaadile on takistatud
Härrastemaja tagune aed on olnud selgelt regulaarse, hoone peateljele orienteeritud struktuuriga, mille raamid loodi pms. harilikust pärnast piki- ja ristisuunas kulgevate alleedega. Pargi keskosas ristuvad kaks diagonaalset alleed. Alleedest on tänaseks pargi lõunaosas säilinud, vaid aimatavad fragmendid, mis annavad tunnistust endise regulaarse struktuuri ulatusest. 
Regulaarset pargiosa idast ja põhjast ümbritsev vabas pargiosas ei ole tänapäeval võimalik ära tunda mingit kindlat kavandit. Oletatavast viljapuuaiast, mis paiknes peahoonest edelas, tänaseks midagi tähelepanuväärset säilinud ei ole.
Salla park on üks ümbruskonna liigirikkamaid, siin kasvab 55 erinevat puuliiki3. Lehtpuudest leidub pargis enamus kodumaistest liikidest. Regulaarse-mitteregulaarse pargiosa piiridelt leiab üksikuid suuremõõtmelisi põlistammi, - saari ja -pärnasid, kuid pargist leiab ka pihlakaid, toomingaid jt. looduskaitsealuse liigina on parki istutatud künnapuid. Võõrliikidest leidub hobukastanit, halli pähklipuud, tatari vahert. Leidub ilmselt XIX - XX sajandivahetusel istutatud tähelepanuväärseid okaspuid, mis on aja jooksul omandanud muljetavaldavad mõõtmed - siberi nulg, hall nulg, siberi lehis. Leidub ka palsami- ja värd-nulgu ning ebatsuugat. Huvitav on mainida, et siberi nulul on Salla pargis elujõulist looduslikku uuendust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud ilmselt juba 18.s. lõpul regulaarstiilis. Vabakujunduslikuks ümberkujundatud 19.s. II p.
Sai tugevalt kannatada 2001-2002. a. laastavates tormides.</span>


source: A
code: 15718
name: Salla mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kelder on poolmaaalune, silindervõlvlaega ehitus, mis on pealt kaetud muldkehandiga ja postidele toetuva viilkatusega. 
Lõunaotsaseinas on kolm ava, kaks akent ja uks. Väljast on seinad laotud tahutud maakividest ja paekividest. Sisemised seinad ja võlvlagi on laotud paekivist ja krohvitud.
Keldrisse viib trepp.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pärineb 18. saj. lõpust.</span>


source: A
code: 15719
name: Salla mõisa viinaait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur massiivne õhukese krohvikihiga maakiviehitis. Hoonet katab poolkelpkatus (teine ots ümberehitatult viiluks). Hoovi pool  2 suurt räästaniulatuvat kahepoolega ust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I poolel.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15720
name: Salla mõisa viinavabriku varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt kahekorruseline, lõhutud maakivist, T kujulise põhiplaniga hoone. Hoonet katab eterniidiga viilkatus. Avad ja nurgad markeeritud tellistega. Kõrval olevad viinavabriku hooned katuseta ja varemeis. Sees vahelaed sisselangenud. I korrusel näha endisi võlvlagesid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  arvatavalt 19.a. II poole keskel. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15721
name: Salla mõisa meierei
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline ehitis, mille I korrus on lõhutud  maakividest ja II korrus puidust. Kiviosa avade Ja nurkade kujunduses kasutatud punast tellist.  Puidust  II korrus osaliselt püstlaudis, osaliselt rõhtlaudis. Hoonet katab lame eterniitkatendiga  viilkatus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  arvatavalt 19.a. II poolel .
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15722
name: Rakvere mõisa peahoone ja teatrihoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisa peahoonest rahvamajaks ümberehitatud hoone oli telgsümmeetriline, võimsa eenduva kahekordse keskrisaliidi ja ühekordsete tiibadega. Hoone risttelg jäi auhoovi sissesõidutee pikiteljele. Selle edelatiiva külge ja sellega risti liitus teatrihoone, mille peafassaadiks kavandati pargipoolne terrassi ja treppidega sümmeetriline otsafassaad. Algne heimatkunsti laadis fassaadi muutis 1938. aasta täiendusprojektiga funktsionalismi mõjul märgatavalt askeetlikumaks. Hoone otsafassaadi liigendavad liseenid ja kitsad aknad, külgfassaade jalutuskoridori ümaraknad. Rõduga teatrisaal paikneb hoone keskel ning on kolmest küljest piiratud jalutuskoridoriga. Saali kaunistuses on kasutatud stiliseeritud kapiteelidega pilastreid. Pargi pool liitub jalutuskoridoriga kumera lõpuga fuajee-trepiruum, kust pääseb rõdule ja garderoobi, mis asub keldrikorrusel. (Karin Hallas, 1997)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisa ostis 1828. aastal Rennenkampfide suguvõsa, kelle valduses oli mõis kuni 1919. aasta riigistamiseni. Uue peahoone ehitamisega alustati 1850. aasta paiku. Selleks kasutati ka samas paikennud kloostri põhjatiiva hoonete vundamente. Mõis riigistamise järel hakkas peahoones tegutsema rahvamaja. Arhitektide Johann Ostrati (esialgne projekt) ja Tõnis Mihkelsoni (täiendusprojekt, 1938) kavandite alusel ehitati aastatel 1928-1940 Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Seltsi eestvedamisel rahvamajaks kohandatud endisele mõisa peahoonele juurde teatrihoone. Hoone ehitati mõisa peahoone edelatiiva külge ja sellega risti (kaguosaga osaliselt vana peahoone köhale). Kivide saamiseks lammutati ka vana karjakastell ja idapoolne 18. sajandi abihoone mõisa lääneosas. Rahvamaja esimesel korrusel paiknenud restorani- ja seltsiruumid on ümber ehitatud saaliks, neid kaunistavad 1950. aastate rahvusmotiivilise ornamendi ja pannooga. (Karin Hallas, 1997; R. Treufeldt)</span>


source: A
code: 15723
name: Rakvere mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park asub kergelt põhja suunas laskuval maa-alal.  Pargi idapoolses servas on säilinud korrapärast teedevõrku ning pärnaalleesid. Pargi puistu tervikuna paikneb vabakujulistes rühmades, mis on omavahel  seotud ringteede süsteemiga. Pargi tagumises osas asuvad kolm omavahel ühendatud eri suurusega vabakujulist tiiki. Tiikide kaldail kasvab kohati massiliselt harilikku katkujuurt. Park on hästi hooldatud ning aktiivselt kasutatav. Park on lääne-  ja põhjaküljest piiratud paekivimüüriga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimene teadaolev mõisapargi põhiplaan on joonistatud 1798.a valminud Rakvere linnaplaanile. Tegemist on mõisast põhja suunas kavandatud korrapärase barokk-pargiga. Pargiala jaotasid neljaks parteriks üks põhja-lõuna ja üks ida-lääne suunaline tee, lisaks palistas tee pargi korrapäraseid servi. Teede ristumiskohta moodustus ring, mille keskosas paiknes pargiskulptuur. 1850 aastail, mil ehitati uus härrastemaja, kujundati park ümber vabakujunduslikuks ning laiendati seda veelgi põhja suunas. Vabakujundusliku pargi rajamise aegseid plaane säilinud ei ole ning kõige lähema ettekujutuse 19 saj II poole planeeringust saab 1930 a. valminud Rakvere Rahvaaia plaanilt, millel kajastuvad juba ka 1920. a-il muudatused. Alates 1920. a kandis park Rahvaaia nime ning endine müüriga piiratud ja suletud mõisapark on sellest ajast rahvale avatud. Rahvaaed kandis endas ajastule omast Volkspark´i ideed. Nii lisatigi endisesse mõisaparki erinevaid vaba aja veetmise võimalusi – mõisa peahoone taha kavandati terrassid, pargi idapoolsesse külge rajati väike kõlakoda, läänepoolsesse külge tenniseväljakud. Pargi tagumisse osasse ehitati spordiväljak. Korraldati kontserte, näitusmüüke ja laulupidusid (kusjuures igal aastal ehitati uus laululava). Igal pargiosal oli oma otstarve.
Tänapäeval tegutseb endises mõisakompleksis Rakvere Teater ja Rakvere Rahvamaja.  Endisest mõisapargist on saanud linnapark, milles on sellegipoolest säilinud mitmeid vana mõisapargi elemente.</span>


source: A
code: 15724
name: Rakvere mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, ühekordne krohvitud paekivihoone. Fassaadiga hoovi poole. Kaetud kõrge praeguseks väljaehitatud kivist kelpkatusega, mille räästa all lai profileeritud karniis.  Fassaadi keskosa rõhutab keskrisaliit, mille kõrge kolmnurkfrontooni, viiluväljas rokokoo mõisaomanike vapp. Pealt kergelt ümarkaarsed aknad krohviraamistustega. Maja on osaliselt võlvitud ja kellerdatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vilja-ait ehitati 1760. aatatel. 1960. ndatel ehitati aida loodekülge väike puidust elumaja.  1990. ndatel . ehitati hoone arh. M.Tääkeri projekti järgi ümber teatri  vajadusi silmas pidades.
2002.a. toimus majas tulekahju, mille kahjud küll restaureeriti. </span>


source: A
code: 15725
name: Rakvere mõisa tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, ühekordne krohvitud paekivihoone. Fassaadiga hoovi poole. Kaetud kõrge praeguseks väljaehitatud kivist viilkatusega, mille räästa all lai profileeritud karniis. Viiluväljas aken. Talli ja aida ristumiskohas onhilisem keldri  piirdega sissepääsutrepp.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>13 .s. Teatrimäe asula kasvades rajati praeguse mõisa (teatrikompleksi) kohale Rakvere esimene, tõenäoliselt veel puidust kirik 1253. aastal. Võimalik, et siin oli mitu kirikut. Üks tõenäoline kiriku asukoht on endise, 18. sajandi II poolel lammutatud aida asupaik (praeguse vilja-aida ja vankrikuuri liitumiskohas). 
18.s. ümberehituste käigus ehitati samale kohale 1797. aastatel.  vankrikuur (tall).
Hoonete ehitusloost pole  midagi teada ja neid pole teadlikult  korrastatud enne 1970. ndate lõpu restaureerimistöid.
1990. ndatel . ehitati hoone arh. M.Tääkeri projekti järgi ümber teatri  vajadusi silmas pidades.
2002.a. toimus majas tulekahju. Hoone on restaureeritud. 
(R.Treufeldt, Muinsuskaitse eritingimused)</span>


source: A
code: 15726
name: Rakvere mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, ühekordne krohvitud paekivihoone. Fassaadiga hoovi poole. Kaetud kõrge praeguseks väljaehitatud kivist viilkatusega, mille räästa all lai profileeritud karniis. Aknad laiade krohviraamistustega, lihtsad, kuueruudulise jaotusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I poolel. Ümberehitused ja remont ka 20.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15727
name: Rakvere frantsisklaste kloostri müürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rakvere teatri parkla maaaluses osas on säilinud kloostri müürid, mis on laotud paekivist. Müürid on konserveeritud ja osaliselt vaadeldavad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Orduvägi saavutas 1502. aastal suure võidu venelaste üle Smolina lahingus. Selle auks kavatseti rajada klooster esialgu Rakverre. Ehitamise võttis ette frantsisklaste ordu, korduvalt püüti kloostri rajamist hoopis Tallinna üle viia, kuid tõenäoliselt otsustati viimase kindlal äraütlemisel 1506. aastal lõplikult Rakvere käsuks. Kloostri ehitust alustati 1508. aastal Teatrimäe eeslinnas (ühe võimalusena ka endise puidust ees linnakiriku köhale).
Tõenäoliselt otsustas asukohavaliku mitu soodsat tingimust - kõrvalt möödus elava liiklusega läänepoolne tee, Teatrimäe allikatest sai puhast vett ning idavallseljak ja ojaküljed andsid esmase kaitse. Tõenäoliselt oli siin juba mahajäetud maju, mida sai kloostri valmimiseni käsutada peavarjuna ning hiljem ka ehitusmaterjalina. Kloostri konvendihoone oli küllaltki suur ehitis, millele lisandusid majandushooned ning tõenäoliselt osalt juba olemasolevad käimistud idas ja läänes.
Usupuhastus ei mõjutanud 16. sajandi algul kloostrit tõenäoliselt kuigi oluliselt, sest klooster tegutses kuni Liivi Ordu tegevuse lõpuni. Tõenäoliselt hävis klooster ja asula põhiliselt venelaste vallutuste käigus 1559. aastal.
R.Treufeldt, Muinsuskaitse eritingimused)</span>


source: A
code: 15728
name: Rakvere turuhoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Turuhoone on 2-korruseline ida- lääne suunalise ristkülikukujulise põhiplaaniga ehitis, mille idapoolses otsa kohal on põhja-lõunasuunaline kolmekordne torniga hoonemaht. Hoone jõuline liigendus on iseloomulik 1920. aastate arhitektuurilaadile. Domineerib kõrge kelpkatus, mida läbib horisontaalselt teise korruse müügisaali ülemine akenderiba, mis koos avarate kauplusakendega loob hoonest õhulise mulje ning rõhutab hoone horisontaalsust. Torn ja kaaristu hoone põhjafassaadil lisavad hoonele romantilise aktsendi. Kompaktse mahuga 2-korruselise hoone põhjaküljelt pääses esimese korruse lihakauplustesse, lõunaküljelt teisele korrusele avaratesse valguserikastesse toiduainetekauplustesse. Vaheseinad jagasid korrused äriruumideks, mille esiküljed olid varustatud allalastavate raudvõredega. Väiksemad tiibehitised põhjafassaadil olid mõeldud liharaiumiseks ja kalakauplusteks. Noone idaküljel massiivses tornis paiknes veereservuaar, torniga liituvas eraldi plokis olid korterid. Välisseinad ja kandvad vaheseinad on paekivist, vahelaed betoonist. Katusekate on algupärane valtsitud ja värvitud tsink-plekk. Välisarhitektuur on oma algupärase ülesehituse säilitanud, kuid hooldus-remonttööde käigus 1980. aastatel on osa aknaid ja uksi välja vahetatud. Algupärased aknad on säilinud teisel korrusel koos osaliselt säilinud sulustega. Katusekattena on säilinud originaal katusekatteplekk koos valmistaja tehase märgiga “Reval”.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud aastatel 1926-28 insener Ferdinand Adoffi projekti järgi. Hoonet on mitmes ehitusetapis vastavalt vajadustele ümber ehitatud ja täiendatud. Suuremad remonttööd viidi läbi 1980. aastatel.</span>


source: A
code: 15729
name: Rakvere õpetajate seminari peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruumiprogramm on moodne, tehnoloogiaseadmed uudsed. Arvukad kõrvalhooned tagasid kooli sõltumatu funktsioneerimise.
Ansambli tuumikuks on kolm ühel joonel asetsevat mahukat hoonet: keskel 3-korruseline õppehoone, külgedel 2-korruselised abihooned. Neid ühendas algselt roosale krohvkattele valgega markeeritud järelklassitsistlik väliskujundus.
Valitsev on peahoone põhjafassaad, eriti risaliidina eenduv keskosa, seda kaunistavad I korruse rustika (ulatub ka fassaadi külgedele), sammas altaan peasissepääsuga, akendevahelised liseenid ja ehispinnad, III korruse neorenessanslikult ümarkaarsed saaliaknad, korrustevahelised karniisid, hammaslõikega katuse karniis ja selle kohal väike astmikfrontooniga atikarinnatis.
Õppehoone põhiplaan oli algselt H kujuline W-küljel iseseisev võimlaplokk.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rakvere õpetejate seminari hooned Piiri tn 8 ehitati 1913-1915 Rakvere Õpetajate seminari jaoks; autor Riia õpperingkonna arh. A.Gieselbasch. 

Hilisemad kasutajad on hoone algset plaanilahendust ja üksikruumide funktsioone mõneti muutnud.
1954 ja 1961 lisati S-tiiva O-lõigu juurdeehitisi(katlamaja, garaazid, õppetöökodade maja. 
Pärnaalleed ja kuusehekid krundi piiril istutati 1921.</span>


source: A
code: 15730
name: Rakvere õpetajate seminari tiibhoone 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruumiprogramm moodne,tehnoloogiaseadmed uudsed. Arvukad kõrvalhooned tagasid kooli sõltumatu funktsioneerimise.
Ansambli tuumikuks on kolm üheljoonel asetsevat mahukat hoonet: keskel 3-korruseline õppehoone, külgedel 2-korruselised abihooned. Neid ühendas algselt roosale krohvkattele valgega markeeritud järelklassitsistlik väliskujundus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rakvere õpetejate seminari hooned Piiri tn 8 ehitati 1913-1915 Rakvere Õpetajate seminari jaoks; autor Riia õpperingkonna arh. A.Gieselbasch. Vasakpoolses majas olid korterid ja isolaator, õuel tõllakuur, hobusetall, jääkelder ja kaugemalõppehoone taga(hävinud)</span>


source: A
code: 15731
name: Rakvere õpetajate seminari tiibhoone 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruumiprogramm moodne,tehnoloogiaseadmed uudsed. Arvukad kõrvalhooned tagasid kooli sõltumatu funktsioneerimise.
Ansambli tuumikuks on kolm üheljoonel asetsevat mahukat hoonet: keskel 3-korruseline õppehoone, külgedel 2-korruselised abihooned. Neid ühendas algselt roosale krohvkattele valgega markeeritud järelklassitsistlik väliskujundus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rakvere õpetejate seminari hooned Piiri tn 8 ehitati 1913-1915 Rakvere Õpetajate seminari jaoks; autor Riia õpperingkonna arh. A.Gieselbasch.
Kõrge sokliga 2-korruselisesmajas peahoonest paremal on õpetajate korterid, soklikorruselon kooli saun ja pesuköök(1949 kohandati muu osa korrusestõpperuumideks.</span>


source: A
code: 15732
name: Rakvere kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 427
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tänini püsinud algkavatises on lai kolme traveega pikihoone, kolmetahuliseks murtud idaseinaga koorivõlvik ja massiivne läänetorn. Koori põhjaküljel on võlvitud käärkamber. Ainus sissepääs paiknes torni lääneseinas. Kolmelöövilise pikihoone ruumivorm oli harvaesinevalt pseudo-basilikaalne: külglöövidest laiemal kesklöövil olid akendeta kõrgseinad (nende murdejäljed on võlvide kohal otsseintes ulatuslikult säilinud). Võlvitud olid tõenäoliselr ainult külglöövid (sama Tallinna toomkirikus ja Niguliste kirikus). Ehituskrundi piiratud pikkusest tingituna moodustab kooriruum kvadraatse võlviku ja polügonaalse lõpmiku omapärase koondvormi. Samal põhjusel on laiaks ristkülikuks venitatud ka läänetorni põhiplaan. Torn ja pikihoone võlvipealne olid ohu korral pelgupaigaks, sinna pääses kesklöövist kõrgel paikneva ukse kaudu hoone teisel korrusel (sama Tallinna Niguliste kirikus). Torni kolmandal korrusel on võlvkäigud külglöövidele ja ukseava kesklöövi kunagisele lääne-empoorile (säilinud on suur sügav kaarniśś); neljandal korrusel on kesklöövi laele avanenud uks.
Sisustuses piiskop Annebeti hauaplaat (1551), hauaplaat (1659), kaks laelühtrit (18. sajand), kell (1641, Georg Putensi valukojast Stockholmis), kantsel (1690, Chr. Ackermann, figuurid E. Thiele), altar (1730, J. V. Rabe).
(Villem Raam Eesti arhitektuur, 1997)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 15. sajandi alguskümnendil Tallinna ehitusmeistri Simoni juhtimisel. Kaitsekirikuna kannatas raskelt Liivi sõjas (1558-83); purustati võlvid ja torni ülaosa.
Aastatel 1684-93 rekonstrueeriti sõjapurustustest avariiseisundis kiriku pikihoone kolmelööviliseks kodakirikuliseks ruumiks ja kaeti barokiajastule iseloomulike lamedate servjoonvõlvidega (seitlijoon on rõhtne). Läänevõlviku mõlemasse külgseina ehitati kõrvalportaal ja lääneseina mõlemasse külge müüritrepid pääsuks torni ja oreliväärile. Torni ülaosa restaureeriti.
Põhjasõjas põletati kirik aastatel 1703 ja 1708; taastati 1727-30, mil torn sai barokse kiivri. Praegune neogooti telkkiiver ehitati 1852. a.; samal aastal taastati käärkambri võlvlagi. Torni kiviosa kõrgus on 37,8 m, üldkõrgus 62 m (kõrguselt teine torn Eestis väljaspool Tallinna). Aknad said praeguse neogooti kuju 1892. a. Neogooti portaal (oli algselt vimpergiga) valmis 1898. a. </span>


source: A
code: 15733
name: Elamu Rakveres Pikk t. 21
type: Elamu
alt_id: 428
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>1-korruselise poolkelpkatusega ja kellerdatud elamu õuepoolne vundament on maapinna järsu languse tõttu ida suunas kõrgem, võimaldades pääsu keldritesse hoovi avanevate uste kaudu. Katusekatteks on S-kivid, mis on paigaldatud 1980-ndate aastate ümberehituste käigus. Palkseinad on väljastpoolt kaetud horisontaalse laia voodrilauaga. Pika tänava poolne peauks on algupärane ja restaureeritud 1990. aastatel. Kahepoolsel aknaga tahvelustel on säilinud uksepiidad, piirdelauad, käepidemed, lukukarp, riivid ja hinged. Elamu põhjaotsaseinas on voodrilaudises loetav ukseava koht, kust pääses tänaseks lammutatud verandale. Algupärastel akendel on säilinud aknaluukide sulgurid, haagid, aknaraamid, aknalengid koos impostidega ja piirdelauad. Ristkülikulise põhiplaaniga hoone algne ruumijaotus oli sümmeetriline:  kahel pool keskeset mantelkorstent paiknesid eluruumid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud aastatel 1797-1798 kingseppmeister J.H. Schultzi tellimusel. 1860. aasta paiku tehtud ümberehitusega pikendati hoonet põhja suunas ca 4,5 m. Suuremaid ümberehitusi on tehtud peamiselt siseruumides, kus on lisatud vaheseinu ja lammutatud mantelkorstna kivimüürid. Lammutatud on ka maja põhjapoolses otsas asunud veranda. Pööningu põhja ja lõuna otsas ehitati aga välja korterid. Katuse remonttööde käigus on muudetud idapoolse fassaadi (kuivkäimlate osas) katuse kuju. Vana katusekuju on näha 1911. aasta ja 1920. aastate fotodel, mil ta oli viilkatusega. Viimase katusekatte vahetuse korras 1980-ndatel aastatel jäeti välja ehitamata läänepoolne katuse vintskapp. 1990. aastate keskel viidi sellel elamu näitel Muinsuskaitseameti poolt koostöös Rootsi Muinsuskaitsega läbi puitmajade restaureerimistööde koolitus, mille käigus restaureeriti maja Pika tänava poolse fassaadi lõunapoolne osa: remonditi alumine palgirida, värviti osaliselt voodrilaudu, restaureeriti aknaraame ja laoti ringi Pika tänava poolse katuse katusekivid.</span>


source: A
code: 15734
name: Rakvere uus kohtuhoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kohtumaja on U-kujulise põhiplaaniga, kõrge soklikorrusega, kahekorruseline ja madala kelpkatusega paekividest ehitus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Uue kohtumaja ehitust alustati 1894.aastal.
 Asekuberneri kirjas rahukohtu esimehele 30.novembril 1894.aastal teatatakse, et kohtumaja ehitustööd lõpetatakse 1895.aasta 15.oktoobriks.</span>


source: A
code: 15735
name: Rakvere kohtuhoone
type: ehitismälestis
alt_id: 431
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varaklassitsistlik, tugeva barokse kallakuga, krohvitud kivihoone, kaetud kelpkatusega. Fassaadi liigendavad rustikaga liseenid ja simss, aknad on rühmitatud ja krohviääristega. Käesoleva sajandi alguses asendati algne lai kaaruks lihtsa ristkülikukujulisega ja selle kõrvale tehti kitsad aknad. Põhiplaanilt ristkülikukujuline hoone, mida läbib keskne vestibüül, kust suunduvad kummalegi poole kitsad vahekoridorid. I korrus on võlvlagedega. Hoones 2 suurt mantelkorstnat. Algselt olid I korrusel rentei(tsaariaegse riigikassa osakond Eesti- ja Liivimaal) ja vangla, II korrusel kohturuumid. Siin on olnud veel sõjaväekasarm ja -laatsaret, peavaht monopolipood, raamatukogu jm. 1936 avati kahes II korruse ruumis muuseumi ekspositsioon.(EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1780 a-te II p. kubermanguarhitekti J.Mohri tüüpprojekti järgi. 1798-1963 oli linna valduses.
Siseruume on korduvalt ümber ehitatud. Osal. taastati algne ruumilahendus 1970 a-il, ühtlasi asendati 1939 väljavahetatud aknad taas algsetega, millest I korruse neli keskmist olid säilinud ning kaotati käesoleva sajandil tehtud sissepääsud.</span>


source: A
code: 15736
name: Elamu Rakveres, Tallinna t. 5
type: Elamu
alt_id: 432
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ristkülikukujulise põhiplaaniga, ühekorruseline, kaetud kivist kelpkatusega. Maapinna reljeefist tingituna on O-osa kõrge soklikorrusega. Fassaadi liigendavad kolm lamedat risaliiti. Katuseräästast kõrgemale kerkiv keskrisaliit on kaunistatud girlandidega, seda pääsib astmikfrontoon.Tänavapoolsed sissepääsud asuvad fassaadi otstes, kusjuures peasissepääs oli kuni viimase ajani esifassaadi W-otsas, kus on kõrge, valmikuga uks. Põhikorruse ruumid paiknevad kahel pool maja pikuti läbivat vahekoridori, tänava ääres suuremad esindusruumid(saal,peavestibüül jt), õue pool väiksemad toad. Soklikorrus on võlvitud, kus asusid majandusruumid ja teenijatetoad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1793 krahv Rehbinderi linnaelamuks, 1798-1826 kuulus Rakvere mõisnikule C.v.Tiesenhausenile. 1826 omandas hoone linn; mõnda aega oli selles linnavalitsus.

1970-ndatel ennistati fassaad, ennistati siseruumide algne jaotus, lammutati ajud ja ehitati keskküte.
1990-ndatel tehti siseruumides hooldusremonti.
2001. värviti fassaadid. 
2003.a. tehti saalilae tugevndustööd, kandekosstruktsioonid tugevndati metallkandjatega. Ehitati ventilatsioon 

Ainus peaaegu ümberehitamata kujul säilinud varaklassitsistlik paekivist aadlielamu Rakveres.</span>


source: A
code: 15737
name: Rakvere saksa eragümnaasiumi hoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaasajal paikneb hoones polikliinik ja apteek.

Mälestis on kõrge soklikorrusega kahekordne hoone. Katus on ehitatud puidust toolvärgil, mis on algselt olnud kaetud tsingitud terasplekiga.
Endise Saksa Gümnaasiumi õpilaste mälestuste jägri oli hoone ehitusaegne fassaad  kaetud silekrohviga ja värvitud valgeks.
Säilnud on fassaadil olevad tuulutusavade katted.
Hoone läänepoolsel otsaviilul on säilinud algupärane tekst ehitusajaga.
Koolihoonel on säilinud  algupärane plaanilahendus, mida on erinevatel aegadel vähesel määral muudetud, ruume on jaotatudvastavalt vajadusele  kergseintega. 
Siseruumides on sälinud algupärased tahveluksed, piirdelauad, seinakapid, põrandakate.
Väärtuslikest detailidest tähelepanuväärseim on peasissepääsu ees paiknev valgusti.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone valmis arhitekt Ernst Gustav Kühnerti (1885-1961) projekti järgi 1931. aastal tolleaegse Saksa eragümnaasiumi tarbeks.</span>


source: A
code: 15738
name: Rakvere pangahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väikelinnale iseloomulik pangamaja paikneb madala paekivist müüriga piiratud avaral krundil turuplatsi lääneküljel. Kolmekorruselise kompaktse mahuga hoone esimesel korrusel on kauplused. Põhja küljest, Parkali tänava poolt pääseb hoone teisele korrusele, kus paikneb läbi kahe korruse ulatuv operatsioonidesaal ja teistesse pangaruumid. Hoovi poolt pääseb kolmandal korrusel asuvatesse korteritesse ja lõuna poolt lõunatiivas olevatesse korteritesse. Hoone põhiplaan ja üldlahendus on sarnased pangahoonetega Viljandis (arhitekt Karl Burman, 1927) ja Petseris (insener Ferdinand Adoff, 1928). Rakvere pangamaja juures on loobutud kõrgest kelpkatusest ja jõulistest kontrastidest, funktsionalismilähedase rahuliku fassaadi kasuks. Peamise aktsendi loob pangahoonele sammastega hooneosa peafassaadi keskel, mille taga paikneb pangasaal. Esindusliku ja vertikaalse fassaadirütmi loovad karniisijoonest pisut kõrgemal paiknevad ümmarguste pööninguakendega rõhutatud kõrged saaliaknad ning nende vahel paiknevad sihvakad sambad. Pangahoone üldilme on mahtude osas säilinud. Hoone siseviimistlust on erinevate remontidega muudetud. Ruumide funktsiooni muutudes on vahetatud mõnede uste asukohti, kuid põhiline algupärane ruumijaotuse süsteem on säilinud. Teise korruse pangasaali originaalkujundus on 1980. aastatel remonttöödega välja vahetatud. Aknad on välja vahetatud 1980ndatel aastatel puitraamidega algupäraste koopiatega. Keldrikorruse aknad pea kõik kinni ehitatud. Algupärasena on säilinud korter hoone kagupoolses osas kolmanda korruse, seal hulgas ruumijaotus, uksed, uksesulused, tammeparkett-põrandad ja radiaatorid. Seda korterit kasutatakse algupärastest korteritest ainsana veel tänaseni korterina. Teised korterid on kasutusel äripindadena. Hoone kolm trepikoda on heas korras ja säilinud algupärasena tänaseni, seal hulgas paekivist astmetega trepp, puitkäsipuu ja sepis trepivõre ning seintel radiaatorid. Lisaks on algupärasel kujul säilinud pangasaali viiv lai paekiviastmetega trepp ja teise korruse pangasaali klaasvaheuksed. Samuti on säilinud panga varakamber oma metalluksega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Eesti Panga Rakvere osakonna hoone projekteeris Rakvere turuplatsil äärde insener Ferdinand Adoff. Algselt suurejoonelisena kavandatud polüfunktsionaalse üürikorteritega hoone asemele ehitati aastatel 1932-1933 mõnevõrra tagasihoidlikum hoone.</span>


source: A
code: 15739
name: Rakvere ühisgümnaasiumi hoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoonele on omane funktsionalistlikule arhitektuurile iseloomulik hooneosade vaba paigutus, valged liigendamata seinapinnad ja ümaraknad. Funktsionalismile iseloomulik on fassaadil aktsent: efektne tornitaoline ümarärkel, mis asub klassitiiva koridori keskjoonel, kujundades koos suurejoonelise trepistikuga mõjuva siseruumi. Rakvere koolihoone on eesti esimesi eraldi aulaga ja võimlaga koolimaju. Aulat kaunistab traditsionalistlik tumedast puidust kassettlagi. Hoonele lisab väärikust paekivist vapp trepiakna kohal, sokkel ja pidulik sissepääs.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Projekteeritud 1935. aastal arhitekt Alar Kotli poolt ja ehitatud aastatel 1936-1938. Kooli võimla valmis 1939. aastal. 1982.avati peaukse kõrval kooli vilistlase Alar Kotli mälestustahvel (autorid Eha ja Kalju Reitel).</span>


source: A
code: 15740
name: Rakvere linnuse varemed vallikraaviga
type: Linnus
alt_id: 433
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rakvere kivilinnus oli foogtide residents. Linnust piirati kivist ringmüüriga, läbi ajaloo ehitati ja täiustati seda tornrajatiste ja teiste kaitsemüüridega. Linnuse müürid on paekivist laotud, mördiga kinnitatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajati vallseljakule hilisema taanlaste ja ordulinnuse kohale hiljemalt 12 .s. alguses. Kuulus arvat. segatüübiliste linnuste hulka. Arvat. 13.s. II-III v. hakkasid taanlased olemasoleva valli ja puitpalustraadi varjus rajama kivihooneid, millest vanimana on säilinud kahe poolkeldri müürikatked hilisema pealinnuse SW-nurgas. Tõen. 14.s. I p. rajati uus ringmüür, mis pinnamoodi järgides moodustas põhiplaanis ebakorrapärase nelinurga. Paksud ~2m müürid olid laotud segamüüritisena lubimördil, peamiselt siiski maakividest. 14.s. II p. pärast üleminekut ordu valdusse, hakati välja ehitama pealinnust. Ehitati uus kaitsemüür, keldritega hoonetiib ja uus väravakompleks. Ristkülikukujulise põhiplaaniga W-torn juhatas sisse perioodi, mil materjalina kasutati ainult murtud paasi. Pealinnuse siseõu sai tänaseni säilinud mõõtmed 15.s. alguses, mil valmis O-tiib. Tööd kulmineerusid 16.s. I p. kui linnus sai konvendilaadse kavatise, kus üksikuid tiibu ühendas sisehoovi ümbritsev ristikäik ja sissepääsu moodustasid 2 teineteisele järgnevat väravat O-küljel, millest välimine oli tõstesillaga, sisemine langevõrega. Liivi sõja ajal ümbritsesid venelased linnuse eeskaitsevööndiga, mis paiknes kolmes küljes asuvatel oosidel ja koosnes kividest, palkidest ja tammepakkudest. Selliselt haarati u. 4,5-ha territoorium. 1581 linnuse vallutanud rootslased rajasid N ja S-küljele bastionid ja tegid ümberehitusi. Linnus hävis Poola-Rootsi sõjas (1602-05). Enamik hooneid lammutati pärast seda ehitusmaterjaliks. Esimesed konserveerimistööd toimusid 1901-02. Suuremad uuringud ja konserveerimistööd toimusid 1975-87, arh. F.Tomps, ins. G.Kirss, kunstiajaloolane J.Kaljundi; 1989-92, arh. M.Keskküla, kunstiajal. K.Alttoa on rakendanud nn. varemetepargi meetodit, konvendihoone I korruse osas ka rekonstrueerimist. (EA)</span>


source: A
code: 15741
name: Vallimäe tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 434
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tuulik ehitati 5-korruselise hollandi tüüpi tuuleveskina. Koonilisel paekivikerel on hulktahukekujuline laastukattega katus(pea). Pea ja tiibadega on ühenduses pöörmepuud tuuliku tuulde pööramiseks. Väikesed aknaavad on kaarsillusega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestise asukoha kirjeldus.
Vallimäe tuulevesi asub Rakvere vallimäe idapoolsel vallil, olles all-linna hästi nähtav.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vallimäe tuuliku ehituse ajaks võib lugeda 1797-1798.a.

Tee veski juurde läks piki möldri oma krunti(praegu Pikk 56) ja tõus oli ilmselt üsnagi järsk ja ohtlik. Strandmanni perekonnale kuulus veski kuni 1843.a. Pärast vana Jakobi surma sai möldriks tema noorem poeg, kelle poeg omakorda oli ka mölder ja pidas seda ametit Kohalas.

Üldse tegutses tuulik kuni 1928 aastani. Siis oli ta juba lagunemas, mõne aasta jooksul kaotas ta tiivad.
1936.a. omandas laguneva veskikere linnavalitsus. 
1975.a. võttis veski kasutusele Rakvere Metsamajand. 
1972-73.a. restaureeriti Metsamajandi puhkemajaks.</span>


source: A
code: 15742
name: Rakvere tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 430
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hollandi tüüpi , suur  4- korruseline paekivist ehitis. Tüvikoonusekujuline. Pealt katustatud. Aknaavad ja ukseava kaarsillusega. Tuuliku pea, kallerei ja sisseseade hävinud. Kallerei olnud kahe korruse kõrguselt.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. algul.</span>


source: A
code: 15743
name: Rakvere Pauluse kirik
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kiriku väliskujus annavad tooni traditsioonilised elemendid, nagu tornidega fassaad, pikihoone ja koor, kuid nende vormikäsitlus on funktsionalistlik. Eestis kontekstis on haruldane väljaku poole suunatud kahe torniga peafassaad. Pikihoone lamekatus, avade paigutus ja fassaadid on funktsionalistlikud, kuid samal ajal ka sümmeetrilised. Algses rõduga interjööris väärivad tähelepanu külgseinu tihedalt palistavad väikesed läbi kahel korruse ulatuvad ümarkaaravadega põikseinad, mis loovad tinglikult mulje külglöövidest. Kirikusaali võimalikuks eeskujuks oli D. Böhmi Püha Josefi kirik Hindenburgis (1934). 1940. aastal jäi kirik jäi krohvimata. Puuduvad kiivrid olid algvariandis jässakalt tömbid, lõplikus sihvakalt kõrged. Ehitada ei jõutud ka kantseleitiiba väljaku äärde. (Mart Kalm, 2001)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud aastatel 1936-1940 arhitekt Alar Kotli aastatel 1935-1936 valminud projekti järgi. Kiriku välisviimistlus koos tornikiivrite ja tiibhoonega jäi lõpetamata. 1950. aastatel muudeti kirikuhoone võimlaks, aastatel 1958-1959 ehitati rõdu kõrgusele vahelagi.</span>


source: A
code: 15744
name: Arkna mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neorenessanslike detailidega historitsistlik 2-korruseline kivist peahoone. Esifassaadi kujundavad 4-nurksete tulpadega liigendatud, keskosas astmikfrontooniga eeskoda ning kaks ebasümmeetriliselt paiknevat risaliiti, tagaküljel on eenduv tiibehitus. Algselt oli hoone II korrusel kitsad piluaknad (praeguseks ümberehitatud), S-tiival paiknes klaasveranda.I korruse esindusruumide planeering on anfilaadne, säilinud on algset sisustust (sh. nikerdatud uksepiirdeid, reljeefsetest glasuurkahlitest suur kamin jne.).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arkna mõis tekkis samanimelise veski juurde 15. – 16. sajandil. Järjepidev areng katkes 17. saj. algupoolel, pärismõisaks sai taas 1765. – 1774. J.J. v. Hastferi omanduses. Suurem osa hooneid ehitati 19. saj. lõpul (peahoone ehitus 1880. a. paikku), omanikuks oli siis J. von Schubert.  1922. a. kolis hoonetesse Virumaa põllutöökool ja 1936. a. loomakasvatuskool, mis oli seal kuni 1993. a.</span>


source: A
code: 15745
name: Arkna mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on kujundatud historitsismiajale vastavalt. Omaaaegne pargilala paisjärvedega  ning eriosadega hõlmas  21 ha. Peahoone on küljega suunatud Selja jõe käänule, mis on pargis väga oluline element. Paisutatud jõgi moodustab ka kunstlikke saari. Säilinud on trepp paisjärve ja kaks silda. Kõigi nende juures on kasutatud puhtalt tahutud graniitblokke; graniiti on kasutatud ka tiibhoone esise terassi, aiamüüri väravate ja nurgasammaste juures. Esiväljaku vasakul tiival kanali sillal on kasutatus graniittulpi ja nende vahel graniitrinnatist. Peahoone ja jõe vahele jääb ringteega piiratud esiväljak, sealt suunduvad sirged teed mitmesse suunda. Regulaarne pargiosa kasvab üle vabakujunduslikuks peahoonest eemal, seal asuvad kontrastsemalt rühmitatud puud (lehis-mänd-pärn; kask-pärn; kuusk-vaher). Pargis kasvab ka mitmesuguseid eksoote. Majandushoonete juurde viivatel teedel on ka mitmeid alleesid. Härrastemaja paremale tiivale jääb suur viljaaed kasvuhoonetega, mida piirab tore varbaed. Selle vastas asub paisjärv, kus nüüd saab tasu eest forellipüüki teha.
Arkna parki tasub esile tõsta ka kui hästi looduslikku keskkonda paigutatud ja hooldatud parki ning väga liigirikast, ~80 liigiga puistut. (Pargiankeet,  2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. lõpul</span>


source: A
code: 15746
name: Arkna mõisa kivisild 1
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilus suurtest betoonplokkidest ühe kaaravaga pargisild. Samasugustest plokkidest ka rinnatised. Otsad laienevad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul või 20.s. algul.
(V. Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15747
name: Arkna mõisa kivisild 2
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tahutud graniitplokkidest laotud sild mõisapargis. (Eesti Arhitektuur 3. 1997. Üldtoimetaja V. Raam. Tallinn: Valgus.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul või 20.s. algul.
(V. Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15748
name: Arkna mõisa paistiigi maabumistrepp
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Trepi astmed ja astmeäärised on teostatud heas raidkivitehnikas, puhtalt tahutud suurtest graniitplokkidest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul või 20.s. algul.
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15749
name: Arkna mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aia piirdemüüri lõigud on erinevatest materjalidest. Väravad ja nurgasambad on teostatud heas raidkivitehnikas, puhtalt tahutud graniitplokkidest. Uhked nurgasambad on 8- tahulised ja koosnevad vaid kahest suurest plokist ja madalast pealisplokist.   Enamus piirded on  ca 1,7 m kõrgused paekivimüüridest pealt S-kividest ühepoolse kaldega kaitsega. Osaliselt on piirded väiksel madalal soklil puitlippaed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul või 20.s. algul.
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15750
name: Arkna mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, ruudukujulise põhiplaaniga maapealne tahutud maakivist ehitus.  Hoonet katab laialt üleulatuvate räästastega kelpkatus. Katuse tipus tellistest tuulutuskorsten. Väiksed aknaid ümbritsevad tahutud paekivist sillused. Akna ees sepistrellid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul.
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15751
name: Arkna mõisa ait-kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, pritskrohviga kaetud paekivihoone. Õue poolses osa keskosas 3-avalise arkaadiga ulualune. Kaaristu kaared on puhta vuugiga punasest tellistest . Kaarte kannad  toetuvad kõrgetele neljatahulistele tulpadele, mis  laotud puhtalt tahutud paekiviplokkidest. Kaaristut ääristavad samalaadsed  liseenid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lV v.
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )
20.s. II poolel hoonele peale ehitatud II korrus lameda viilkatuse all.</span>


source: A
code: 15752
name: Arkna mõisa tallmeistri maja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik hoone koosneb kahest osast  - väiksest tallmeistri eluhoonest  ning  pikemast ja suuremast tallist. Hooned kaetud lameda viilkatusega. Laudahoone hoovipoolne sein koosneb kahe kõrgema paekivipostidega värava  vahele paigutatud  kuuest veidi madalamast,  pealt ümarkaarses kahepoolega sissepääsuväravast. Pargi poole samalaadse kujundusega aknad. Seinad tahutud maakividest. 
Tallmeistri eluhoone õhukese krohvikihiga paekivihoone. Kus avad markeeritud punasest tellisest  sillusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul või 20.s. alguses. 
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15753
name: Arkna mõisa puutöökoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Moodustab ühise siseõuega hoonetekompleksi sepikoja, tallmeistri maja ja hobusetalliga.  Hoone ühendatud tallmeistrimajaga ja sepikojaga paekivimüüri ja suurte väravatega.
Pikk pritskrohviga paekivihoone. Kaetud lameda viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul või 20.s. alguses. 
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )
20.s. II poolel  hoovipoolses osas ümber- ja kinniehitatud omaaegsed suured sissepääsuväravad.</span>


source: A
code: 15754
name: Arkna mõisa hobusetall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Moodustab ühise siseõuega hoonetekompleksi sepikoja, tallmeistri maja ja puutöökojaga.  Suur , pikk õhukese krohvikihiga paekivihoone. Kaetud kõrge viilkatusega.  Maantee poole kolme kaupa rühmitatud kitsad kõrged aknad. Hoovi pool mitmed  suured kõrged kalasabamustris puitlaudisega sissepääsuväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul.
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978 )</span>


source: A
code: 15755
name: Arkna mõisa sepikoda-vankrikuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk kitsas õhukese krohvikihiga paekivihoone, mis moodustab ühise siseõuega hoonetekompleksi hobusetalli, tallmeistri maja ja puutöökojaga.  Hoonet katab a-sümmeetriline viilkatus. Hoone on poole ulatuses hoovi poolt avatud. Hoone otsas uhke paekivist väravaehitis, milles pealt ümarkaarse võlviga puit lippidest värav. Tänaseks avatav ainult  jalakäijate värav.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978)</span>


source: A
code: 15756
name: Arkna mõisa riistakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk kivihoone, mille seinad poole kõrguseni lõhutud maakivist. Kõrgemalt kuni räästani õhukese krohvikattega paekivist.  Hoonet katab laiade üleulatuvate räästastega viilkatus. Viiluväljas suur kinnilaotud segmentaken.  Hoone kaguküljes 3 suurt katuseräästani ulatuvat kahepoolega sissepääsuväravat. Tee poolne sissepääsuvärav pealt ümarkaarne ja raamistatud paekivisillusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul
(V.Ranniku . Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978)</span>


source: A
code: 15757
name: Arkna mõisa sõiduhobuste tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on U kujuline, segakividest viilkatusega ehitus. Kirdepoolses fassaadis kaaristu, mis ääristatud punase tellistega, sein maakivist. Ülemine osa kuni räästani krohvitud, loodepoolne sein üleni krohvitud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s.  II poole keskel.
(V.Ranniku .  Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978)
Hoonet on ümberehitatud: kõrgemaks ja lisatud silikaattellistest tiibhooned edelasse ja kagusse.</span>


source: A
code: 15758
name: Arkna mõisa karjalaut
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Omaaegsest karjakastellist säilinud tänapäevaks kolmest eri  aegadel  üksteisega otsiti ühendatud ehitatud laudahoonet. Hooned on krohvitud paekivist, ühendatud vahemüüridega. Suurim neist on kaetud kõrge viilkatusega. Väiksemad lamedate viilkatustega. Avad on lamedate kaartega. Aknad kuueruudulise jaotusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul
(V.Ranniku .  Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. Tln., 1978)</span>


source: A
code: 15759
name: Jõekalda asunikutalu elamu
type: Elamu
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega ühekorruseline ja väljaehitatud katusekorrusega rõhtlaudisega puithoone. Hoonet katab viilkatus ja selle väljaehitused. Otsas oleva sissepääsu ees lahtine puitveranda. Akende ümber ehispiirdelauad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 20.s. 20--30 - ndatel aastatel.</span>


source: A
code: 15760
name: Jõekalda asunikutalu karjalaut
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, tahutud maakividest hoone, millel 2 juurdeehitust – ümara põhiplaaniga torn ja pikk madal maakividest ja puitprussidest  kõrvalehitus, mida katab ühepoolse kaldega katus.  Lauta katab kõrge viilkatus ja mille otsaviil ristlaudisega. Põhihoone katuse alla viib muldel tee. Aknad ja uksed laiade heledate krohviraamistustega. Vanemad uksed kalasabamustris laudisega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 20.s. 20--30 - ndatel aastatel.</span>


source: A
code: 15761
name: Jõekalda asunikutalu ait-kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tahutud maakividest hoone. Ait-kuivatit katab kõrge viilkatus ja mille otsaviil ristlaudisega. Ustel laiad heledad krohviraamistused. Vanemad uksed kalasabamustris laudisega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 20.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15762
name: Lasila mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone on ebasümmeetrilise liigendusega, 1-2 korruseline neogooti elementidega historitsistlik tellisehitis, esifassaadil lai eenduv eeskoda ning kahel nurgal flankeerivad koonuskiivriga tornid. Enamik ukse- ja aknaavasid on kaarsillusega, nende kohal kaarsimsid. Sisekujunduses väärivad tähelepanu ornamentaalne laemaaling ja ahjud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Põhiliselt 19.saj II poolel kujunenud ansambel. Mõis eraldus Vohnja mõisast 17. saj. Praegune mõisahoone valmis 1880.-1890-ndatel aastatel. 19. sajandi algul oli mõis von Baeride omanduses; seal veetis osa lapsepõlvest ka maailmakuulus bioloog Karl Ernst von Baer. Hiljem kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele ja von Rentelnidele. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Ernst von Renteln. 
Kool asutati Lasila härrastemajja aastal 1922 ning suleti 1973. aastal, mil seal alustas tööd Energia kolhoosi osakonnakeskus. Peahoone intrjöörid rekonstrueeriti 1976.a . Aastal 1986 alustas mõisahoones uuesti tegevust Lasila Põhikool.(Eesti Arhitektuur 3, Virumaa Mõisakoolid, www.mois.ee)

Mõisa ajaloost veel
http://www.eha.ee/arhiivikool/index.php?tree_id=110</span>


source: A
code: 15763
name: Lasila mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on väike (2,9ha)ja vabakujulise planeeringuga. Peahoone esikülg on suunatud suhteliselt suurele tiigile, mis asendab esiväljakut ja on ümbritsetud ringteega. Ka pargi tagaservas on, kahjuks tänaseks pooleldi kinnikasvanud, tiigid. Tagumiste tiikide ja peahoone tagaküljel on puistu tihedam just külgede suunas. Põhilised puuliigid on vaher, tamm, saar. Väikesel tagaväljakul on muldkõrgendik iidse tammega, sinna on ühe legendi kohaselt maetud mõisapere koer. Paremal küljel on erinevate puudega allee, lillepeenrad ja spordiväljak, ka on tagaväljakule rajatud võrkpalliplats ja mänguväljak. (Pargiankeet,2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Põhiliselt 19. sajandi teisel poolel kujunenud ansambel. Mõis eraldus Vohnja mõisast 17. sajandil Praegune mõisahoone valmis 1880.-1890-ndatel aastatel. 19. sajandi algul oli mõis von Baeride omanduses ja seal veetis osa oma lapsepõlvest ka maailmakuulus bioloog Karl Ernst von Baer. Hiljem kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele ja von Rentelnidele. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Ernst von Renteln. Kool asutati Lasila härrastemajja aastal 1922. ning suleti 1973. aastal, kui seal alustas tööd Energia kolhoosi osakonnakeskus. Peahoone interjöörid rekonstrueeriti 1976. aastal . Lasila Põhikool alustas mõisa peahoones uuesti tegevust 1986. aastal.</span>


source: A
code: 15764
name: Lasila mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega ühekordne puithoone, mis kaetud kõrge viilkatusega (katteks eterniit), räästad üleulatuvad. Seinad on vooderdatud rõhtlaudadega, nurgad kaetud kitsaste püstiste kattelaudadega. Hoone ühtlaselt asetatud aknad on võrdlemisi suured, 6-ruudulised, ümbritsetud laiade piirdelaudadega, mis akende all pikendatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis pärineb 19. saj II poolest.</span>


source: A
code: 15765
name: Lasila mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrge,krohvitud seintega paekivihoone. Hoonet katab kõrge viilkatus, katteks olnud laast, hetkel eterniit. Räästad kitsalt üleulatuvad. Vähesed aknad ja uksed on kaetud lameda kaarega, aknad on seejuures võrdlemisi suured. Hoone otsal on olnud ulgtaladel lahtine puitplatvorm viiluukse ees, mis toetatud tugevatele tugikäppadele. Teisel otsal lõhatud graniitkividest juurdeehitus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb 19. saj II poolest.</span>


source: A
code: 15766
name: Lasila mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Viinavabrik on püstitatud eri aegadel, tõenäoliselt alates 19. saj keskpaigast, rekonstrueeriti veel 1938. a.</span>


source: A
code: 15767
name: Veltsi mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur kahekorruseline teliskivihoone, mis on laotud puhta vuugiga. Hoonet katab lame ja laialt üleulatuvate räästastega viilkatus (katteks eterniit), mille sarikajalad on kujundatud, viimane sarikapaar viilus on avatud, toetub konsooltalaldele, mille all müripinnal lamedad, konsoole meenutavad eendatud pinnad. Nendele toetuvad ažuursed šabloonlõikega tugikäpad. Hoone esi- ja tagafassaadi keskosas seinapind eendub laialt, kuid mitte tugealt. Eenduv osa on hoonest kõrgem, kõrgem on ka tema viilkatuse hari, mis risti hoone pikiteljele. Eendite viilud on kujundatud analoogiliselt hoone otsafassaadide viiludele. Hoone sokkel on puhtalt tahutud graniidiplokkidest. Kitsas vahekarniis kulgeb esimese korruse aknalaudade joonel. Teise korruse aknalaudade joonel kulgeb laiem. astmelise profiiiliga vahekarniis. Põhikorruseks on alumine, mile aknad on suured ja kõrged, 6- ruudulised, asetetud ühtlaste vahedega. Esi ja otsafassaadides on nad kaetud kõrge kaarega, mille silluse kohal on kitsas kaarfrontoon. Nende otsad on seinapinnal omavahel vahevööga ühendatud. Tagafassaadis on akende kohal kitsas horisontaalne karniis, mille all hammaslõige. Peauks asub esifassaadi eenduvas osas, olles keskteljelt nihutatud vasakule. Teisel korrusel on väiksemad 4- ruudulised ja kõrge segmentosaga aknad vaid otsafassaadidas ja eenduvates keskosades. Nad on kaetud samuti kaarfrontoonidega, mis esi ja taga fassaadides vahevööga ühendatud. Hoone tiibadel on enamik aknaid muudetud, alles on vaid mõned algsed aknad: need on iga põhikorruse aknakohal paiknevad 2 väikest piluakent, mis kaetud kõrgete kaartega. Seega moodustab teine korrus hoone tiibadel mezzaninokorruse, eendatud keskosa aga täiskorruse. Hoone otsafassaadised on kahe lakatoa akna külgedel ja kohal kolm ümarakent eenduvate tellisääristega ja 4 ruuduga. Hoone esifassaadis on teisel korrusel kaks keskmist akent uks-akendena, mis avanevad kitsale rõdule. See omablaia, profileertud karniisi. Rõdu toetavad jõulised konsoolid, millel voluudikujuline tugikäpp. Hoone ees on lai, madal terrass mõne astmega parki. Terrass ja trepp on puhtalt tahutud graniidiplokkidest. Hoone parempoolsel otsafassaadil on asunud suur puitveranda, mis aga ei ole säilunud. Vasakpoolsel otsafassaadil on aga põhijoonest kitsam, pikk, ühekordne juurdeehitus, kiviseintega, mis krohvitud. Katus on lame ja laialt üleulatuvate räästastega viilkatus, mille detailid kordavad põhihoone katust. Aknad on suured, almedate kaartega, 6- ruudulised, otsafassaadis on ka kolmepoolega suur aken. Akendel on karniis aknalaudade all. Juurdeehituse all on kelder.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19. saj lõpust.</span>


source: A
code: 15768
name: Veltsi mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike vabakujunduslik pargiosa paikneb poolkaarekujuliselt härrastemaja ees.  Lagedat lillepeenardega murupatsi ääristavad äärealadelt puude- ja põõsarühmad.  Park ei oma küll erilist kompositsioonilist kujundust, kuid jätab  hea hoolduse tõttu meeldiva vana mõisapargi mulje.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15769
name: Veltsi mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kelder on põhiosaga maapealne ehitis, laotud lõhutud maakividest ja kaetud tellistest tonnvõlviga. Katus mätaskatus. Omab otsafassaadis telliskivist kitsa viilukarniisi. Eraldi liitub keldrile eeskoda, mis viilkatuse all. Uks on raamistud tellistega ja kaetud lameda kaarsillusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19. saj.</span>


source: A
code: 15770
name: Veltsi mõisa moonakatemaja 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur kahekordne krohvimata kivihoone, mille alumine korrus ja otsafassaadid on lõhutud maakividest, teise korruse külgfassaadid aga tellistest. Avade küljed ja nurgad on laotud tellistega, mis maakivimüüriga seotud hambuvate plokkidena. Hoonet katab lame viilkatus laialt üleulatuvate räästastega, katteks eterniit. Sarikajalad on kujundatud, viimane sarikapaar viilus avatud. Aknad paiknevad võrdsete vahedega, alakorruse omad on mõnevõrra suurmad, 6-ruudulised.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19. saj lõpust.
Teise korruse akende raamistik on kaasajal muudetud.</span>


source: A
code: 15771
name: Veltsi mõisa moonakatemaja 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekordne kivihoone, kus allkorrus laotud lõhutud maakividest, teine korrus kogu ulatuses tellistest. Seinad on krohvimata, müüritehnika  - tellisääred,hambuvad sidemed. Laialt üleulatuva räästaga viilkatus. Aknaist osa alumisel korrusel on kaetud lameda kaarega ja on suured 8-ruudulised, osa on kaetud kõrge kaarega. Teise korruse aknad on väiksemad, 6-ruudulised, osa ristkülikukujulised, osa aga samuti kaetud kõrge kaarega. Aknad paiknevad võrdsete vahedesg. Hoonega liitub tagaküljel kitsas madal tall, mis laotud krohvimata lõhutud maakiividest. Ehitust katab lame viilkatus üleulatuvate räästastega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19. saj lõpust.</span>


source: A
code: 15772
name: Veltsi mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, kahekorruseline, mitmeosaline lõhutud maakividest hoone. Hoonetiibu katavad viilkatused . Avad ja nurgad laotud tellistega. Katustel on avatud sarikad, kujundatud sarikajalad jne. Hoonele liitub ka hilisem juurdeehitus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb arvatavalt 19.s. IV veerandist.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)
Hiljem tehtud juurdeehitus.</span>


source: A
code: 15773
name: Veltsi mõisa meierei
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, kahekorruseline, mitmeosaline lõhutud maakividest hoone. Hoonetiibu katavad viilkatused . Avad ja nurgad laotud tellistega. Katustel on avatud sarikad, kujundatud sarikajalad jne.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb arvatavalt 19.s. IV veerandist.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)
Kaks erinevat hoonet on liidetud 20.s. II poolel juurdeehitusega (töökojad)  ühtseks L-kujulise põhiplaaniga ehitiseks.</span>


source: A
code: 15774
name: Veltsi mõisa kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>võrdlemisi suur ja kõrge kahekordne ja kaheastmeline ehitus, millest üks pool on väga kõrge. Mõlemad hooneosad on laotud lõhutud maakividest ja avad ning nurgad laotud tellistega. Katus on laialt üleulatuva räästaga viilkatus, mille sarikajalad kujundatud. Hoonel on erisuurustes ja erikujuga aknaid ja uksi, osa ruudukujulisi ja väikseid, 4-ruudulisi, osa väikseid ja kaetud lameda kaarega. Ka enamikel ustel on lamedad kaared. Hoone esifassaadis on katuses eenduv ärkel, mis toetatud tugikäppadega ulgtaladele. Ehitus on puidust, rõhtlaudvoodriga ja kaetud lameda viilkatusega. Alumisel korrusel on väike väljaehitus, mis maakivist. väljaehitust katab väga laialt üleulatuvate räästastega viilkatus, katteks plekk. Korsten on kõrge, neljatahuline, omab soklisimsi ja astmelise profiiliga otsakarniisi, mis toetatud hammaslõikest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus võib pärineda 19. saj lõpust.</span>


source: A
code: 15775
name: Veltsi mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakividest piirdemüür, pealt kaetud tasanduskihiga, kõrgus umbes 60cm. Peale tehtud võrkaed.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Piirdemüürid asuvad Lääne-Viru maakonnas, Rakvere vallas, Veltsi külas, Veltsi tee 6. Müüritis jääb kogu mõisakompleksi suhtes itta.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj II pool. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 15776
name: Imastu mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neoromaani laadis historitsistlik, ühekorruseline, kõrge sokli ning mezzaninona mõjuva pealisehitisega kivimaja. Hoonel esineb rikkalikult krohvdekoori (profileeritud karniisid, aknapealsed jne.)Esifassaadi ilmestab kolmnurkfrontooni ja suurte kaarakendega esik, millest laskub pargi suunas lai trepp; räästakarniiside all on rida väikesi ümaraknaid. Põhikorruse esindusruumid paiknevad enamasti anfilaadselt. Põhjatiival madalam punastest tellistest 20.saj juurdeehitus. Kahes ruumis on säilinud ornamentaalsed laemaalingud ja kahhelahjud.(Eesti arhitektuur 3).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Peahoone on projekteerinud 1880-ndate algus arhitekt F. Modi. 20. saj algul lisati hoone põhjatiivale punastest tellistest, madalam juurdeehitus. Hoones asus peale Vabadussõda Eesti  Punase Risti Vabadussõja Invaliidide hooldekodu, hiljem lastekodu.</span>


source: A
code: 15777
name: Imastu mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on olnud 0,3 ha suur ning võrdlemisi stiilse vabaplaneeringuga. Esifassadi ees olnud korrapärane väga suur ringteega piiratud esiväljak, mille äärtel tihedates rühmades puid. Kaks vahert kahel pool peatreppi, kahel pool keskrisaliiti on asunud samuti kaks nulgu. Peahoone taga kitsam, kuid sügav tagaväljak, millel vabakujuline piirjoon, väljaku sügavuses on tiikide süsteem kuulsatel Imastu allikatel, mis algselt lõpetasid pargi suure tiikidesüsteemiga. Pargipuistu valitud puuderühmadest:vaher-kuusk, vaher-kask. Puid on rühmiti ka majandushoonete vahel. Pargi juurde on kuulunud suur, kuni 6,4 ha suurune parkmets seljandikul, mis koosneb kuusest ja männist. Praeguseks on kadunud ringteega esiväljak ja juurde on kasvanud puid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Park on rajatud 19.saj. Parkmets on puude vanuse tõttu ja uusehitiste tõttu peaaegu hävinud.</span>


source: A
code: 15778
name: Imastu mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike krohvitud, mansardkorrusega kivihoone. Hoonet katab eterniitkattega murdviilkatus, millel lai, eenduv, profileerimata lihtne krohvikarniis. Viiluväli on kaetud rõhtlaudadega, liigendatud katuse murrujoonel kitsa vahelauaga. Hoone nurgad on kujundatud hambuvate kvaaderliseenidega. Viilu all otsafassaadides nelinurksete petikute vöö. Hoone aknad on eri suurusega 2- ja 3-poolega ja juugendlikult tiheda ruudustikuga raamidega (all suured, ülal väikesed) Viiluaknaid piiravad rombikujulised lakaaknad. Need, nagu viiluaknadki, omavad profileeritud piirdelaudu. Põhikorruse akendel on aga kitsad krohviäärised.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone on mõningate juugenditunnustega ehitis 20. saj algusest, kuid tema tuumik , kiviosa võib olla vanem.</span>


source: A
code: 15779
name: Imastu mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur krohvitud kivihoone, mis on kaetud kõrge kelpkatusega,. Hoone nurgad on kujundatud laiade rusteeritud nurgaliseenidega, Kogu esifassaad on lahendatud kaaristuga, mille taga on sügav ulualune. Arkaadide kaared on kõrged, nad toetuvad profileeritud, laiadele talumivöödega massiivsetele neljatahulistele sammastele, mille nurgad on faasitud. Hoone tagasein on uuesti üles laotud silikaattellistest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitist võib lugeda varaklassitsistlikuks, võib pärineda 18. saj lõpust 19. saj algusest.</span>


source: A
code: 15780
name: Imastu mõisa karjalaut 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ristkülikukujulise põhiplaaniga kivihoone. Otsaviilud on kaetud püstlaudadega, mis liigendatud ümaraknaga. Seinapinna ülemine osa on ehitatud puidust ja kaetud samuti püstlaudisega. Räästad on laialt üleulatuvad ja sarikajalad on kujundatud. Hoonet katab eterniitkatus, mõlemal pool katusel teravad, kolmnurksed uugid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone täpne ehitusaeg on hetkel teadmata. Võib arvata, et praegune hoone pärineb 19.saj lõpust ja 20. saj algusest.</span>


source: A
code: 15781
name: Imastu mõisa karjalaut 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>L-kujulise põhiplaaniga kivihoone. Katus kaetud eterniidiga. Otsaviilud kaetud püstlaudisega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone täpne ehitusaeg on hetkel teadmata. Võib arvata, et hoone pärineb 19.saj lõpust 20.saj algusest.</span>


source: A
code: 15782
name: Imastu mõisa hobusetall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur segaehitus. Vuugid on täidetud erinevate kividega. Avad on piiratud kaunikujuliselt laotud punaste tellistega, kaetud lameda kaarega. Ustel on ülal lamedad kaarfrontoonid tellistest. Otsaviilud on kaetud püstlaudadega. Kõrge viilkatus üleülatuvate räästastega on sisse vajunud. Sarikajalad on kujundatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb 19. saj lõpust.</span>


source: A
code: 15783
name: Imastu mõisa härjatall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk krohvimata ehitis lõhutud maakividest. Hoonet katab laialt üleulatuvate räästatega ja eterniitkattege viilkatus. Sarikajalad lihtsa kujundusega, viimane sarikapaar viilus avatud. Avad on piiratud tellistega, kaetud lameda kaarega, kusjuures aknad on keskmise suurusega. Ustel on ülal lamedad kaarfrontoonid tellistest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19.saj lõpust.</span>


source: A
code: 15784
name: Imastu mõisa moonakatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike ühekordne puithoone, mis kaetud lameda viilkatusega, katteks on olnud laast, hetkel eterniit. Räästad on laialt üleulatuvad. Sarikajalad on kujundatud, viimane sarikapaar ja penn on viilus avatud. Seinu katab rõhtlaudvooder, nurgad on kaetud vertikaalsete kattelaudadega. Aknad on väikesed, algsed raamid 6-ruudulised, omavad kitsaid piirdelaudu. Aknad on välja vahetatud erikujuliste ja eriilmeliste akende vastu. Ukse kohal lihtne valgmik. Hoone üks fassaad on värvitud halliks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19-20. saj vahetusest.</span>


source: A
code: 15785
name: Imastu mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega ühekordne maakiviehitus lõhatud kividest, kus põhikorrusel kivide vahed laialt krohvitud. Omab lakatube hoone otstel. Nurgad on laotud hambuvatest kvaadriteks klombitud ja rustikas töödeldud kiviplokkidest. Avad on piiriatud tellistega, mis seotud müüriga hambuvate plokkidena. Aknad põhikorrusel on suured, 6-ruudulised. Ehitust katab lame ja laialt üleulatuvate räästatega viilkatus (katteks eterniit), millel sarikajalad lihtsa kujundusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19.saj lõpust.</span>


source: A
code: 15786
name: Imastu mõisa kelder 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Poolmaapealne krohvitud seintega kelder. Otsaviilud on kaetud püstlaudadega. Katus on kaetus eterniidiga, ukse kohal plekist varikatus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Keldri täpne ehitusaeg on teadmata. Võib arvata, et ehitis pärineb 19.saj.</span>


source: A
code: 15787
name: Imastu mõisa kelder 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Poolmaapealne krohvitud seintega kelder. Otsaviil on kaetud püstlaudisega, ukseava laotud tellistest, lameda kaarega. Katusekatteks eterniit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Keldri ehitusaeg on teadmata, võib arvata, et pärineb 19.saj lõpust.</span>


source: A
code: 15788
name: Imastu mõisa aednikumaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekordne hoone, mille põhjakülg on kivist ja lõunapoolne osa puidust. Seinu katab rõhtlaudvooder, nurgad on kaetud vertikaalsete, kaunilt kujundatud kattelaudadega. Aknad on suured, algne jaotus ilmselt olunud 6-ruuduline (praeguseks muudetud).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone täpne ehitusaeg pole teada.</span>


source: A
code: 15789
name: Imastu mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike krohvimata ehitis lõhutud maakividest. Hoonet katab üleulatuvate räästastega viilkatus poole katuse katteks on plekk poolel eterniit. Viilu tipus väike ümaraken. Kõrge, neljatahuline telliskivikorsten, asub hoone katuseharja keskel. Nähtavad on hilisemad ümberehituste jäljed avade juures.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19. saj IV veerandist.</span>


source: A
code: 15790
name: Moe mõisa viinaköök
type: ehitismälestis
alt_id: 462
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>18-19.saj vahetusest erandlikuna säilinud, lihtne 2-korruseline, massiivsetes vormides, liigendamata fassaadidega paekiviehitis, mida katab viilkatus. Hoone on viimistletud krobelise pritskrohviga. Dekoratiivsust lisavad valged nurgaliseenid ning akna- ja uksepiirded.  Alakorrus osaliselt võlvitud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ajalooliselt seotud piiritusetootmisega. 17.s lõpust andmeid õlle valmistamisest. Moe viinaköögi esmamainimine 1794.a. 1836.a avaldatud Ambla kihelkonna statistilisaest kirjeldusest selgub, et Moel enam viina ei põletatudki. Taas hakati piiritust tootma Moel 1887-88, kuid siis juba uutes hoonetes. Hoones asus piiritusetööstuse muuseum.</span>


source: A
code: 15791
name: Moe mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, 1-korruseline, imposantne tumedatest maakividest  hoone. Kaetud kõrge viilkatusega. Katusekorrus väljehitatud. Fassaadid dekoreeritud historitsismile omaselt rusteeritud dolomiidist nurgaliseenidega ja avad valgete dolomiitpiiretega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1887 rajati Moel Eesti üks suuremaid piiritusevabrikuid, mis töötab tänaseni. Hoone läänetiib kavandati piirituse tootmiseks, idatiivas pruuliti õlut. Valmistati ka peenviina. Pärast 1908 tulekahju ehitati kõrgemaks hoone arhitektuuris praegu domineeriv betoonist ülaosaga ratifikatsioonitorn.</span>


source: A
code: 15792
name: Moe mõisa viinavabriku abihoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, 1-korruseline, imposantne tumedatest maakividest hoone. Kaetud madala viilkatusega (hilisem rekonstruktsioon).  Fassaadid dekoreeritud historitsismile omaselt rusteeritud dolomiidist nurgaliseenidega ja avad valgete dolomiitpiiretega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s 80-ndatel aastatel. Tõenäoliselt hiljem ümberehitatud ja tehtud juurdeehitusi.</span>


source: A
code: 15793
name: Saksi mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahe korruseline, varaklassitsistlikus stiilis kiviehitis on olnud suhteliselt rikka kujundusega: alakorrus rustikaga, ülakorrus vöötatud mitmete simssidega, nii esi- kui tagaküljel vähe-eenduvad risaliidid, keskmisel neist kolmnurkfrontoon. Trepp ja massiivsetele tulpadele toetuv rõdu peasissekäigu ees, samuti ühekorruseline ärkel NW-nurgal ehitati 20.saj algul.
1984. a tulekahjus hävines sisedekoor ja enamus välisdekoorist. Hoone on kaetud uue kivikatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Saksi mõisast (saksa k Saximois) on esmateateid 1505. aastast. 20. sajandi algul kuulus mõis von Brevernite aadliperekonnale, mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Margarete von Brevern. Võõrandamisjärgselt on mõisa peahoones asunud nii lastekodu kui ka kool. 
Tänaseni säilinud härrastemaja on ehitatud 19. saj  I poolel. Eeskoda, balkon ja terrassid pärinevad 20. saj algusest. 1984. oli hoones tulekahju, mis hävitas kogu interjööri.</span>


source: A
code: 15794
name: Saksi mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike ühekordne krohvitud (pritskrohv) kivihoone, millel lakatube hoone otstel (nüüdseks lakakorrus välja ehitatud). Hoonet katab üleulatuvate räästastega poolkelpkatus, katteks eterniit. Algsed aknad on keskmise suurusega ja 6-ruudulised, piiratud krohviääristega. sama kujundusega on uksed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19. saj II veerandist.</span>


source: A
code: 15795
name: Saksi mõisa ait-kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur kivihoone, millest ait on krohvitud, tema tagumise küljega risti keskosa juurde ehitatud suur kuivati aga õhukese krohvikihiga maakiviehitis, kus kivide põsed ulatuvad pinnale.  Ait on kaetud kõrge poolkelpkatusega, millel kitsalt üleulatuvad räästad. Avadest on osa kaetud lamedate, osa kõrgete kaartega (uks poolviilus jne.) Kuivati viilkatus on aida omast madalam, kaetud eterniidiga. Sarikajalad ja neid kandvate konsooltalade otsad on kujundatud, viimane sarikapaar on viilus avatud.Avad on kaetud lamedate kaartega, v.a.viiluuks, millel on kõrge kaar. Kuivati katusel asuv neljatahuline telliskivikorsten on kõrge, soklisimsi ja otsakarniisiga. Otsaviilus paikned dateeringuga kivi - 1904.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ait võib pärineda 19. saj I poole keskelt, kuivati ehitusaeg on 1904 (dateeritud).</span>


source: A
code: 15796
name: Sõmeru vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: 439
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>19. saj lõpus ehitatud ühekorruseline, liigendusteta paekiviseintega, kelpkatusega hoone. Paekivist veskitamm-sild on 2-sildeline, 2,6 m pikkuste kaarvõlvidega, 25 m pikk ja 6,7 m lai. Ühel küljel on kogu pikkuses paerinnatis, teise küljega on sild ehitatud vastu vesiveskit, millega moodustab ainulaadse ansambli.(Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1884. a on ehitatud hoone. Kelpkatus oli algselt laastkattega. O-poolses otsas paiknes veskikoda, W-poolses möldri eluruumid. Jahvatusseadmed käitas altvoolu-vesiratas. 1884 a on ehitatud arvatavasti ka paekivist veskitamm-sild. . Kuulus Sõmeru mõisal. Veski kogu sisseseade on hävinud. Veskitammi-sild on jäänud maantee muldkeha ehitamisega seoses osaliselt täitepinnase alla. Sillale ja võlvidele on rajatud aed.(Eesti arhitektuur 3)</span>


source: A
code: 15797
name: Sõmeru kivisild
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahevõlviline paesild, silletega  a´2,6m. Uue maandtee rajamisel jäi Tallinn Narva maandteest kõrvale, sillana ei kasutata.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1884 koos külgneva vesiveskiga. 1831 a. ülevaatusel mainitud puitsillana.</span>


source: A
code: 15798
name: Andja mõisa peahoone varemed
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Säilinud on soklikorruse võlvid ja mantelkorsten. (Eesti Arhitektuur)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>18. s. III v. ehitatud peahoone  kannatas 1780. a-il tulekahjus ning taastati hiljem vaid osaliselt. (Eesti Arhitektuur)</span>


source: A
code: 15799
name: Andja mõisa ait-elamu
type: Elamu
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Omapärase arhitektuuriga 2- korruseline krohvitud kivihoone. Kaetud kelpkatusega. Fassaad lihtne, keskosas kõrged kahepoolega väravad. II korrusel oli eluruumid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I pioolel (EA)</span>


source: A
code: 15800
name: Andja mõisa lauda varemed
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, paekiviehitis. Säilinud müürid paistavad silma kvaliteetse müüriladumistehnika ja  omapärase kujunduse poolest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 18.s. lõpul  või 19.s. I v.(EA)</span>


source: A
code: 15801
name: Andja mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisasüdamik on piiratud kõrge ligi 2m paekivimüüriga. Säilinud on ka kõrged imposantsed  väravapostid ja pealt kaarega hästiviimistletud niššid. Piirdemüüri niššides paiknesid arvatavalt algselt raidskulptuurid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. I p. (EA)</span>


source: A
code: 15802
name: Andja mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 450
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur hollandi tüüpi tuuleveski. Kere on tüvikoonusekujuline, allosas kahe korruse kõrguselt ümbritsetud laia rõduga. Kere ülaosas on kitsas profileeritud karniis. Aknaavad on kaarsillusega. Tuuliku pea ja sisseseade on hävinud.(Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1804. a. Kuulus Andja mõisale.</span>


source: A
code: 15803
name: Andja kivisild
type: ehitismälestis
alt_id: 451
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahe kaarvõlviga a´3,6m, paerinnatisega sild.  Kogupikkus 15m, laius 4,95m, jäämurdjatega. Pikitõus puudub. Võlvid 0,45m paksused, kohalikust väga ilmastikukindlast paest. Hiljem alumises osas vähemalt võlvide kõrguselt üle krohvitud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Toolse jõel, Põdruse-Kunda mnt. kõrval.Praegusest sillast u. 30m allavoolu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. alguses.</span>


source: A
code: 15804
name: Rägavere mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 459
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varaklassitsistlik, 2-korruseline kõrge kelpkatusega kivihoone. Horisontaalselt rõhutatud fassaadil domineerib kaarakendega keskrisaliit. Dekooris valitsevad varaklassitsistlikud elemendid - võlvitud soklikorrus rustikaga, laiad pilastrid, akende tilgutiliistuga krohviraamistus. Esindusruumid paiknesid II korrusel. Keskrisaliidi laiune saal on zopfstiilis: tahvliteks liigendatud kunstmarmorist seinapinnad, arvukad peeglid ja rikkalik stukkdekoor jahitrofeede, putostseenide, portreemedaljonidega, tõen. autor J.Schultz. Uks ja peauks on baroksed. (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 18.s. IV v. omanik H.H. v. Kaulbarsi ajal. Suuremad ümerehitused 19.s. II p-st. 
Restaureeriti ka 1980.a. E. Vilde nim. kolhoosi kultuurikeskuseks (arh. F.Tomps, sisekujund. L. Pärtelpoeg, skulptor C.Tamm). 
21.s. algusest erakätest (vt. meedia).(EA)</span>


source: A
code: 15805
name: Rägavere mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 459
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esiväljak vastavalt varaklassitsismi nõutele rangelt sümmeetriline. Läänest piirab väljakut kaaristuga tall-tõllakuur, idast ait. Hoonete vahele jääb teega piiratus muruväljak. 
Maja taga asus pikk poolovaalne muruväljak ,millest kahel pool sümmeetriline teedevõrk. Kohati on säilinud parki piiranud kiviaed. Pargi põhjanurgas asus kasvuhoone mille kõrval oli ilmselt tarbeaed. 
Peale pargi laiendamist 19.s. ühendati alleega Kaulbarside perekonnakabel. Tänaseks on vana allee küll hävinud kuid ühendus uue kuuseheki istutusega taastatud.. 
Tänaseks on algsed puuderühmad säilinud  osaliselt. Põõsarühmad laiali kasvanud ja seejärel likvideeritud.  Maanteelt parki suunduv allee on säilinud osaliselt. 
Parki on istutatud uusi puuderühmi. Teljel  on pargipaviljon., mis annab maastikupargile iseloomuliku ilme. Park on suhteliselt hästi hooldatud, murud niidetud. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud arvatavalt 18.s. lõpul peale härrastemaja valmimist.
Parki laiendati  19.s. sajandil Säilinud ka südamikuplaan  1884.a.

</span>


source: A
code: 15806
name: Rägavere mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kagu-, lõuna-, edelapoolne piire on kividest piirdemüür, mis on krohvitud ja pealt kaetud punase katusekiviga. Keskmise kõrgusega ca 1.8m.  Läänepoolse piirdeaiaks on kivipostidega puitlippidest aed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 15807
name: Rägavere mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, kaaristuga paekivihoone, kaetud S-kivi kelpkatusega. Seinapinnad rustikaga, kaaristute  kaarte kohal lõvipeana vormistatud lukukivid. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>
Ehit. 18.s. IV v. talliks</span>


source: A
code: 15808
name: Rägavere mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, kaaristuga paekivihoone, kaetud S-kivi kelpkatusega. Seinapinnad rustikaga, kaaristute  kaarte kohal lõvipeana vormistatud lukukivid. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>
Ehit. 18.s. IV v.</span>


source: A
code: 15809
name: Rägavere mõisa saun
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, viilkatusega krohvitud kivihoone. Ümberehitatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. IV v.</span>


source: A
code: 15810
name: Rägavere mõisa karjakastelli varemed
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist karjakastelli varemed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. IV v.</span>


source: A
code: 15811
name: Rägavere mõisa kelder
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist võlvitud ehitis, pealt mätastatud. Ukseava tellistega uuendatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. IV v.</span>


source: A
code: 15812
name: Rägavere mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, ilusate proportsioonidega S-kivi viilkatusega puhasvuuk paekivihoone. Avad pealt ümarkaarsed ja markeeritud püstkivi sillusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. algul.</span>


source: A
code: 15813
name: Rägavere mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suure, hollandi tüüpi tuuliku vare.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. algul.</span>


source: A
code: 15814
name: Rägavere mõisa kabel
type: ehitismälestis
alt_id: 460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisaomanike (Kaulbarside) prostüülikujuline viilkatusega paekivikabeli vare.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s.</span>


source: A
code: 15815
name: Uhtna mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põlengueelselt oli tegemist klassitsistliku poolkelpkatusega kaetud 1-korruselise kivihoonega, mille pikk ja madal põhimaht oli liigendatud kesk- ja otsarisaliitidega, ning mille fassaadi keskmes paiknes tugevalt eenduv neljale joonia paarissambale toetuva kolmnurkfrontooniga portikus. Algselt veneetsia aknana kujundatud peauks polnud säilinud. Aknaavade ülaosa ääristas omapärane maskiga lõpetatud profiilliist. Räästajoont rõhutas profileeritud peakarniis. Hoone tagafassaad oli dekoorivaesem. Plaanilahenduselt oli hoone anfilaadne. Algne interjöörikujundus polnud enamasti säilinud, välja arvatud üksikud peegellaed ning paar siseust nikerdatud rosetikeste ja profileeritud piirlaudadega. Hoone all on võlvitud keldrid. Põlengus tagajärjel on katuse kandekonstruktsioonid kogu hoone ulatuses tules kannatada saanud ja katus on sisse varisenud. Samuti on sisse langenud vahelaed ja osa vaheseinu. (Marta Männisalu, 1997)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18. ja 19. sajandi vahetusel. Hoone põhjaosa on põhimahust hilisem tiibehitis, mis pärineb 19. sajandist. Balustraadrinnatisega trepp hoone tagafassaadi keskosas valmis 19. sajandi lõpus. 2012. aastaks seisis hoone tühjana, elekter välja lülitatud. Hoone süttis 2012. aasta 11. septembri esimestel tundidel. (Marta Männisalu, 1997)</span>


source: A
code: 15816
name: Uhtna mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega 6,1ha, segastiilis park on härrastemaja eest regulaarse planeeringuga, mis kolmest küljest piiratud hooneist. Ovaalset muruväljakut raamivad korrapärased puuderead ja sissesõiduteelt suubuv teed ääristav allee. Pargi põhiosa moodustab vabakujuline põlispuudega puistu ja muruväljakud laskuval reljeefil peahoone, sissesõidutee ja Kunda jõe vahel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud juba 19.s. algul, pärast peahoone valmimist, täiendatud 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15817
name: Uhtna mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, pikk, massiivne krohvitud poolkelpkatusega paekivihoone. Fassaad keskrisaliidi ja nurkadelt rustikaliseenidega. Risaliidi keskel kõrge kaarega suur petik, mille kaares lukukivi. Kahel pool petikut on väike aken.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. alguses.</span>


source: A
code: 15818
name: Uhtna mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk , krohvitud paekivihoone S-kivi poolkelpkatusega. Aknad on väiksed, kitsad ja asetatud madalale, kaetud lamedate kaartega. Ühel otsal eluruumid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. arvatavalt 19.s. II v.</span>


source: A
code: 15819
name: Uhtna mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Uhke historitsitlik, keskmise suurusega, kõrge, ühekordne ehitis, kaetud lameda viilkatusega. Seinad krohvikatteta, lõhutud maakivist. Hoone nurgad ja avade küljed on markeeritud tahutud paekiviga. Osa avadest on kaetud kaartega. Aknad suured ja kõrged. Otsas suur uks, mis ulatub viilu ja mille ees muldramp. Külgfassaadis väike juurdeehitis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15820
name: Vaeküla mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Madalal põndakul paiknev peahoone on kõrge poolkelpkatusega ühekorruseline klassitsistlik puumaja 18/19. saj vahetusest. W-küljel 2-korruseline historitsistlikus stiilis juurdeehitus. Esifassaadi keskel on viilkatusega, osaliselt klaasitud palkon, tagafassaadi S-tiival klaasveranda.(Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisast on teateid alates 1532. a. Alates 1829 kuni võõrandamiseni 1919 oli v. Schubertite valduses. Klassitsistlik puithoone on ehitatud 18/19. saj vahetusel. 1884-85 laiendati seda W-küljel 2-korruselise historitsistliku juurdeehitisega (arh. F. Modi).(Eesti arhitektuur 3).</span>


source: A
code: 15821
name: Vaeküla mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoonet ümbritseb suur vabakujunduslik park. Peahoone esist ala ilmestab geomeetriline ringväljak pügatud elupuuhekiga. Tagaväljak on pikk ja kitsas, ääristatud aktsentsete puuliikidega ning suunatud vaatega suurele sopilise kaldajoonega tiigile, mis ümbritseb kogu pargi idakülge. Ka kulgeb peahoone juurest piki tagaväljaku kirdekülge künnapuuallee. Edelapoolne pargiosa on võrdlemisi ühtlase poolavatud puistuga ning siia on paigutatud mitmeid spordiplatse kooli tarbeks. 
(Eesti pargid 2)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Park on rajatud 19.s II poolel, sellest ajast säilinud ka põlispuid. Täiendusistutusi on tehtud palju ka 20.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15822
name: Vaeküla mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Parki ümbritsevad maakividest kuivlaost müürid. Kahjuks tänaseks enamuses maapinna sisse kasvanud. Müürid vajavad väljapuhastamist ja uuesti ringiladumist.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 15823
name: Vaeküla mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maapealne, pealt muldkehandi ja muruga kelder.  Ventilatsioonikorsten esimeses ruumis . Puituks avaneb kirdesse. Sissepääsu esine müüritis on pae- ja maakivist ,  pealt krohvitud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitataud 20.sajandi algul.</span>


source: A
code: 15824
name: Vaeküla mõisa ait-kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, kõrge soklikorrusega, ristlaudisega puithoone. Kogu hoone alt kellerdatud. Kaetud  viilkatusega, mille räästa all lai krohvikarniis. Katusekatteks eterniit.  Katusekorruse väljaehitus on hilisem. Ka hoone otsas asuv, suur kahekorruseline kinnine tuulekoda on hilisem juurdeehitus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19.s. II poolest
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)
Mõisa ait- kelder on ümberehitatud, ilmselt 1930-ndatel aastatel, elamuks.</span>


source: A
code: 15825
name: Vaeküla mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, milles otsad  krohvitud kivist ja pikiseinad ristlaudisega. Kaetud poolkelpkatusega, mille räästa all lai krohvikarniis. Katusekatteks laineline eterniit ja punane tsementkivi. Hoone asub kaldel ja hoone kirde poolses otsas asub hoone alla kelder. Aidas sees on säilinud küllalt palju aidale omapäraseid algupäraseid detaile.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone võib pärineda 19.s. I veerandist või I poole keskelt. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15826
name: Vaeküla mõisa puukuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk puidust majandushoone. Hoone vanem osa kelpkatusega, vintskapidega ja ristpalkvooderdisega. Hilisem juurdeehitus viilkatusega püstlaudisega. Kuuribokside 2 keskmist ust kahepoolega, äärmised ühepoolega.  Aknad väiksed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpul. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)
Uuem osa 20.s. keskel.</span>


source: A
code: 15827
name: Vaeküla mõisa saun
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekordne väike nn. Šveitsi stiilis aiamajake, mille alumine korrus õhukese krohvikihiga paekivihoone, teine korrus puidust.  Korruseid eraldab lai puidust  püstlaudisega vahevöö. Hoone otstel konsooltaladele toetuvad eenduvad rõdud, millel sisse saetud piludega laudkattega rinnatis. Hoonet katab väga laialt üleulatuvate räästastega lame viilkatus, katendiks eterniit. Otstes  ulatuvad räästad rõdude kohale ja toetuvad lihtsale puittulpadele.  Edela poolse otsa rõdu inetult kinni ja ümberehitatud. Alumise korruse väiksed ruudukujulised aknad on markeeritud tellistega.  Teise korruse aknad on kõrgemad, ümbritsetud laiade lamedate piirdelaudadega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpus. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15828
name: Vaeküla mõisa lindla
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>1-korruseline, viilkatuse, horisontaallaudisega kaetud fassaadiga puidust abihoone, mis paikneb peahoone läheduses teiste abihoonete juures. Avad paiknevad fassaadidel funktsionaalselt. Avatäited on puidust. Hoone koosneb kahest võrdse suurusega mõttelisest osast, millest esimene on kohandatud elamiseks ning teine kannab abifunktsiooni. Eluruumidega hooneosa otsafassaadile on lisatud suurem tuulekoda. Fassaade ilmestavad lihtsad laudisega markeeritud liseenid ja akende juugendlikud piirdelauad. Abihoone vahetusse lähedusse jääb mõisa saun.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Väike, lihtne viilkatusega ristpalkhoone. Hoone otsas juures madalam  eeskoda, teises otsas kuurid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 20.s esimesel poolel.</span>


source: A
code: 15829
name: Vaeküla mõisa kasvuhoone varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline krohvimata paekivihoone. Kaetud viilkatusega. Aknad ja nurgad markeeritud tellistega.  Selle otsas olnud kahepoolse kaldega kasvuhoonest, on tänaseks säilinud ainult vundament.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. lõpus. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15830
name: Vaeküla mõisa aednikumaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline, väljaehitatud katusekorrusega krohvitud paekivihoone.  Hoonet katab eterniitkatendiga viilkatus.  Hoonesse viib pealt ümarkaarne uks, sümmeetriliselt paigutatud  aknad on ruudukujulised.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. IV.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15831
name: Vaeküla mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kastellilaadne kahe pika tiibhoonega ja suletud siseõuega krohvitud kivihooned. Kaetud viilkatustega. Õu oli otsast piiretega suletud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s II poole keskel. 
 (Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)
 Parempoolse talli maakividest otsahoone on 2010 a. ümber ehitatud. Põhjapoolne hoonetiib on varemetes.</span>


source: A
code: 15832
name: Vaeküla mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike lõhutud maakividest ehitis, mida katab kõrge viilkatus. Katendiks S-kivi. Pealt väikse kaarega uksed ja aknaavad markeeritud hambuvalt seotud telliskiviplokkidega. Otsal suured kahepoolega kalasabalaudisega uksed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 20 s. vahetuse paiku.
 (Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15833
name: Vaeküla mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline lõhutud maakividest ehitis, mida katab viilkatus. Otsast viib teisele korrusele sissesõiduga kõrge pandus. Teises otsas tellistest, sokliga neljakandiline, kõrge korsten.  Uksed, suured aknaavad ja  nurgad markeeritud hambuvalt seotud telliskiviplokkidega. Liituvad hooned on hilisemad juurdeehitused.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 20 s. vahetuse paiku.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15834
name: Vaeküla mõisa härjatalli 1 varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Olnud suur lõhutud maakividest ehitis, mida kattis lame viilkatus. Tänaseks varemeis. Uksed, suured aknaavad ja  nurgad markeeritud hambuvalt seotud telliskiviplokkidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 20 s. vahetuse paiku.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15836
name: Vaeküla mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur massiivne, kahekorruseline maakivihoone. Korpused on erineva kõrgusega. Lao– ja katlaruumid madalamad, masinaruum kõrgem. Kahekorruseline lahendus võimaldas kütte- ja destilleerimisseadmed paigutada alumisele korrusele. Ülakorrusel paiknesid meskitõrred ja toorainevarud. Seinad värvilistest tahutud maakividest. Avad raamistatud punaste tellistega. Nurgad valgest paekivist nurgakettidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1885-86, arh. F. Modi (A. Hein)</span>


source: A
code: 15837
name: Kuie tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 464
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>3 korruseline hollandi tüüpi tüvikoonusekujuline  tuuleveski. Veski alumine osa on ehitatud maakivist, vaheosa on praegu kaetud eterniidiga, algselt nagu ülevalt  laastuga. Tuuliku pea säilinud. Säilinud ka kogu omaaegne inventar.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1834. a  ja on  ainus töökorras tuulik maakonnas.</span>


source: A
code: 15838
name: Einmanni mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikus stiilis, ühekorruseline, kõrge kelpkatusega, puithoone. Silmapaistvalt nägusa üldvormi ja meisterlikult kavandatud detailidega hoone esiküljel on 4-sambaline portikus ja nikerdustega kaunistatud peauks. Säilinud on hammaslõigetega profileeritud karniisid. Hoone vasakule otsale lisatud puitveranda on hilisem. Ruumiplaneering on anfilaadne,saal hoone keskel akendega pargiküljele.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Üks vanemaid mõisaid kunagisel Järvamaal (esmamainimine 1449), kuulus 18.s lõpul -19.s algul Mellinidele. Mõisa peahoone on ehitatud 1820.a. Katus algselt kaetud S-kividega,tänapüeval eterniidiga. 19.s lõpul hoone ehitati NO-otsale suur veranda.</span>


source: A
code: 15839
name: Einmanni mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega ~5 ha vabakujunduslik park on kaheosaline. Põhiosa moodustab poolkaar peahoone ees, mida ääristab samuti poolkaarjalt kulgev pärnaallee. Kaare sisse jääb kase- ja  vahtrapuistu. Sissesõidutee kulgeb peahoone ette mõlemalt küljelt. Peahoone ees on kaarjas väljak, mis oli mõeldud madalate ilupõõsaste jaoks.  Väljakust teisele poole jääb vabakujuline hõre metsatukk, mis ääristatud kahe tiigiga. Väljaku paremal äärel jällegi vabakujuline pargipuistu.
Pargi teise osa moodustab väljak, mida raamivad kõrvalhooned ja vabalt paigutatud puuderühmad. Kogu park on ümbritsetud maakivimüüriga.
Valdav puuliik pargis on arukask. Ohtralt leidub vahtraid, jalakaid, harilikku saart. Tähelepanu väärib pärnaallee ja suured elupuud mõisakompleksi kirdeküljel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud arvatavalt 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15840
name: Einmanni mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Allikale rajatud kaevumaja on kahjuks hävinud. Säilinud ....</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Maaliline kaevumaja ehitatud arvatavalt 19.s. lõpus.</span>


source: A
code: 15841
name: Einmanni mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Arhitektoonika on sarnane peahoonele. Klassitsistliku, pika krohvitud paekivihoone keskteljel paikneb kuuest paariti asetatud sambast koosnev portikus, mille taga kaks kõrge kaarega ust. Kaetud madala viilkatusega. Suured aknad pealt kergelt ümarkaarsed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I v. Ümberehitatud 1896. Võimalik et siis ehitati algne kelpkatus ümber madalaks viilkatuseks.</span>


source: A
code: 15842
name: Einmanni mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt sama kujundusega kui ait. Klassitsistlikust üldkujundusest kadunud nii portikus, kelpkatus kui ka kaaruksed. Säilinud üksnes osa endisaegset räästakarniisi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.I v.  hilisemate ümberehitustega kaotanud oma algse välimuse.</span>


source: A
code: 15843
name: Einmanni mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hollandi tüüpi kogukas koonusjas 5- korruseline paekivihoone. Alumist korrust ümbritses kaaristukujuline kallerei, mille peal oli algselt teenindusrõdu, ülal lai karniis. Katustamata.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. II v.(A.Hein)</span>


source: A
code: 15844
name: Porkuni linnuse varemed
type: Linnus
alt_id: 465
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Linnus paikneb  Porkuni järve neemikul kõrgel künkal, moreenineemik on vee paisutamisega saareks muudetud. Loodeküljel on kallas 10 meetri kõrgune. Linnus oli tüüpiline  laagerkastell-linnus, mille ebakorrapärane 4-nurkne kuju osaliselt järgis looduslikku reljeefi, ringmüür oma väravatorni ja seitsme nurga-ja küljetorniga sarnanes Tallinna linnamüürile. Ringmüüri sisekülgedel asusid pikad ja kitsad ruumid. Väravatorn sarnanes Stür den Kerliga, Toompea ordulossi kagunurga torniga, oli kolme korruse ulatuses alt nelja-, ülevalt kaheksakandiline. Neljas ja viies korrus olid ehitatud nähtavasti vahimeeskonna eluruumideks, neis on säilinud kivist kätepesunõud ja meie keskaja ehitistele ainuomased tellistest suudmetega kaminad. Huvitavad on ka siseportaalid ja raidkividest aknaavad trepikäikudes. Linnuse nurkades olid poolümarad tulirelvatornid. Sisehoovis asus väike kirik polügonaalse koori, kaheksakandilise ristimiskiviga ja massiivse tornitaolise eendiga läänes. Kiriku lõunaküljel asus linnuse kaev. Linnusel oli kaks ühendusteed, üks läks Ilumäele risti läbi jõesängi - nn.”sootee” palkidel. Tamsalu poole viiva silla ja sootee vahel  asus uhke üheksa võlviga jalakäijatele mõeldud kivisild, mille kaared  olid veel 1939. aastal osalt säilinud, ehitamisaeg teadmata. Käesolevaks ajaks on müüridest ja tornidest säilinud vaid maa-alused osad. (Kalvi Aluve. Eesti Keskaegsed Linnused.Tallinn,1993)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Linnuse rajas piiskop Simon v. Der Borch 1479. a Liivi sõja ajal 8. veebruaril 1558 vallutasid Vene väed Porkuni linnuse. Erinevate ajalooallikate põhjal võib linnuse langemist seostada ka Rakvere, Toolse ja Laiuse linnuse langemisega 9. augustil 1558. Vene vägede lahkudes Rakverre novembris 1558 süüdati linnus ja põletati puithooned ja palissaad. Järgnevatel aastatel püüdsid sõjast osavõtvad pooled korduvalt hõivata hävinud linnust ja sellest teha oma tugipunkti, kuid taastamata linnus lagunes üha ja 18. sajandi Rootsi sõjaliste kindlustuste hulka ta enam ei kuulunud.
Linnus püsis Liivi sõja aegadest varemeis, varemed leidsid kasutamist hilisemate hoonete ehitamisel. Nii lammutati mingi osa linnusest juba 1561. aastal. Siiski võib Samuel Waxelbergi plaanil aprillis 1683, s.o. 120 aastat hiljem, tehtud linnuse plaanil näha hästi säilinud linnust. Plaanil on ka mõisahoonetena 3 elumaja ja majandushooned. C. Faelmanni Porkuni mõisa ja selle ümbruse plaanil 1827. aastast oleva peahoone ehitamise aega ei ole õnnestunud täpsustada. Samas on ka linnuse plaan.
1950. aastal lammutati suur osa linnuse varemeist.</span>


source: A
code: 15845
name: Porkuni linnuse väravatorn
type: Linnus
alt_id: 465
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suurema maapoolse osana on säilinud 5-korruseline ülaplatvormiga väravatorn. Selle kolm alumist korrust on ruudukujulise põhiplaaniga 7,5 x 7,5 m. Kaks ülemist korrust on kaheksa kandilised. Ringmüüriga samaaegsed on vaid väravatorni vundamendid; kolm alumist korrust moodustavad II ehitusjärgu (1523 v. pärast seda) ja kaks  ülemist 8-kandilist korrust II järgu. Torni sakmed ja mašikuliifriis pärinevad ilmselt 19.s. sajandist sest S. Waxelbergi 1683 joonisel nad puuduvad G.G Storchi joonistel 1827-28 aga on olemas. (EA)
Väravatorn sarnanes Stür den Kerliga, Toompea ordulossi kagunurga torniga, oli kolme korruse ulatuses alt nelja-, ülevalt kaheksakandiline. Neljas ja viies korrus olid ehitatud nähtavasti vahimeeskonna eluruumideks, neis on säilinud kivist kätepesunõud ja meie keskaja ehitistele ainuomased tellistest suudmetega kaminad. Huvitavad on ka siseportaalid ja raidkividest aknaavad trepikäikudes.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Linnuse rajas piiskop Simon v. Der Borch 1479. a Liivi sõja ajal 8. veebruaril 1558 vallutasid Vene väed Porkuni linnuse. Erinevate ajalooallikate põhjal võib linnuse langemist seostada ka Rakvere, Toolse ja Laiuse linnuse langemisega 9. augustil 1558. Vene vägede lahkudes Rakverre novembris 1558 süüdati linnus ja põletati puithooned ja palissaad. Järgnevatel aastatel püüdsid sõjast osavõtvad pooled korduvalt hõivata hävinud linnust ja sellest teha oma tugipunkti, kuid taastamata linnus lagunes üha ja 18. sajandi Rootsi sõjaliste kindlustuste hulka ta enam ei kuulunud.
Linnus püsis Liivi sõja aegadest varemeis, varemed leidsid kasutamist hilisemate hoonete ehitamisel. Nii lammutati mingi osa linnusest juba 1561. aastal. Siiski võib Samuel Waxelbergi plaanil aprillis 1683, s.o. 120 aastat hiljem, tehtud linnuse plaanil näha hästi säilinud linnust. Plaanil on ka mõisahoonetena 3 elumaja ja majandushooned. C. Faelmanni Porkuni mõisa ja selle ümbruse plaanil 1827. aastast oleva peahoone ehitamise aega ei ole õnnestunud täpsustada. Samas on ka linnuse plaan.
1950. aastal lammutati suur osa linnuse varemeist. 
Väravatorni alumiste korruste oletatav valmimisaeg tornis peituva puidu vanuse määratluse järgi on aasta 1523 (Kalvi Aluve)
Väravatornile ehitas 1523 - 1524 neljanda ja viienda korruse Johann Blankenfeld, selleaegne piiskop. 1588 aastal Liivi sõja käigus vallutasid Porkuni linnuse venelased ka põletasid selle maha. 1561 aastal läksid Porkuni maad Rootsi valdusesse. Linnust aga enam ei taastatud. 1820 parandati lagunenud linnuse väravatorni ja tehti selle ülaosale uus sakmikrinnatis.  
(allikas: http://www.porkuni.ee/?op=body&id=33)
1981. aastal   restaureeriti väravatorn ja avati 1992. aastal  selles paemuuseum.</span>


source: A
code: 15846
name: Porkuni mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Porkuni mõisa peahoonel on liigendatud põhiplaan ja üldsiluett. Gootilikkust on näha vaid esifassaadi konsooltornikestega astmikfrontoonil kui räästakarniisi all. Samuti loob gootilikku hõngu ebasümeetrilise ja pika horisontaalse kavatise lõunaküljel flankeeriv kaheksatahuline nurgatorn, mis võistleb sadakond meetrit eemal paikneva piiskoplinnuse väravatorniga.
Muus arhitektuurses lahenduses pääseb maksvusele historitsistlik laad.
Kogu hoone üldkavatis on valdavalt horisontaalsete mahtudega: pooleteisekorruselise põhiosaga liituvad nii esi-kui ka tagaküljel laiade risaliitidena eenduvad 2,5 korruselised pealeehitised. 
Hoone ehitusdetaile iseloomustab soliidne ehituslaad ning kõrge kvaliteet ja luksuslik materjal: astmikviil tervikuna on seotud tahutud paekivist. Samuti paikneb astmikfrontoonil  paekivist nišis omanike perekonnavapp. Ehitise vundament on laotud tahutud graniitplokkidest. Tagaküljel, kõrge veranda kohal, paiknes lahtine ümarkaarsete avadega rohke puitpitsiga kõrgetel postamentidel seisev veranda, mille külgseinad  olid kujundatud tihedate rombikujuliste klaasidega. Seda  verandat on näha 20.saj.alguse vanadel fotodel. Lahtine veranda on hävinud  alles viimastel aegadel. Hoone idapoolsel otsaküljel on teise korruse akende ees säilinud malmivalus piirdega puitrõdu.
Fassaadilahenduses on omaette rõhuasetus pandud erikujulistele  akendele. 
Interjööris on säilinud palju algupäraseid detaile. Interjööris on mõjuvaim  ja autentselt säilinud avar fuajee ornamendirohke malmtrepi juugenddekooriga valge kahhelahju ja põrandaga, milleks on efektne kiviplaatidest parkett. Omanik von Rennenkampff on selle trepi tellinud otse Peterburist. Osaliselt  on säilinud algupärased tahveluksed. 
(Porkuni mõisa peahoone ajalooline õiend, esialgne muinsuskaitseline inventeerimine ja arhitektuurajaloolised eritingimused" koostaja ARC Projekt OÜ )</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arengulugu
1561 toimus linnuse osaline lammutamine, mõisa esimese peahoone ehitamine
1628-1799 said omanikeks Tiesenhausenid
1683 kaardil esimesed kolm elumaja linnuse territooriumil
1669? Ungern-Sternberg Baumgarten
1846 kaardil fikseeritud peahoone, mille ehitamise aeg teadmata
1835 Magnus von Essen
1858-1919 Ludwig Eduard von Rennenkampf, osa mõisast jäi suguvõsa kätte ka peale 1919.a. maareformi kuni 1939.a.-ni. Ernst Rennenkampfi käes oli 236 ha maad.
1870-1874 mõisa viimase peahoone ehitamine
1924 Vändras olev kurtide kool kolib Porkunisse.
05.01.1925 Riigi Kurttummade kool. Kooli juurde kuulus 200 ha maad.
1943 Porkuni Kurttummade Koolkodu
1991 Porkuni Kurtide Kool
1953-55 ehitati härrastemaja vastu kooli uus hoone
1981 väravatorni restaureerimine
1992 Paemuuseumi avamine - initsiaatoriks maavanem Marko Pomerants

Porkuni mõis on linnuse alale kasvanud ansambel. Peahoone (1870-74) asetseb linnusevaremest SO-s järvesaarekese O-serval, selle neogooti sugemetega historitsistlik kujundus viitab linnuse säilinud väravatorni keskaegsele arhitektuurile. Koos peahoone ehitusega korrastati ka linnuse väravatorn. Hoonet iseloomustavad liigendatud põhiplaan ja siluett. (EA)</span>


source: A
code: 15847
name: Porkuni mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Porkuni mõisa park oli kahes teineteisest eraldatud osana. Üks peahoone kõrval, teine Ilumäe oosil, nimetatud ka Ilumetsa metsapargiks.
Järvesaarel paiknev park on suhteliselt väike, saare S-osas oli regulaarplaneeringuga iluaed, järve kaldal parkmets.
Porkunis oli (18. saj)  kaks teineteisest eraldatud haljastustervikut, neist üks peahoone kõrval, teine hoopis üle naabrusesse jääva järve. Saarel olevas pargis hoonete vahel palju eri liiki puid ja põõsaid.
Ilumäe metsapark paikneb Porkuni järvest loodes kitsaseljalisel 800 m pikkusel Ilumäe oosil. Ülevaltpark ja Altpark-selle edelaküljel Porkuni lamedapõhjalises orus. Mõisaümbruse 1811.a. plaanil on Ilumetsa põhjaotsal näha väikest paviljoni-bellevued - avara vaate nautimiseks üle Valgejõe oru Piisupi suunas. Kahe pargiosa vahele jääb org, mille keskele on eespool mainitud plaanile märgitud suur ristkülikukujuline tiik. Pargis oli tihe kõnniteede võrgustik. Praegu kulgeb pargis oosi  harjal  kõnnitee, puistu lõunaserval kasvab nulge, lehiseid, rohkelt on kuuski, keskosas üksikuid tammi ja muid lehtpuid. Altpark on enamasti tasane, vaid Vestla küla pool servas uue tee lähedal kerkib paari meetri kõrgune lubjakiviseljandik. 
Porkuni järv koos Võhmetu-Lemmküla-Piisupi järvedega ja oosidega moodustab karstijärvede kaitseala ja on oma matkaradadega avatud huvilistele. Siin on 12 väikejärve ja muid karstinähtusi.
Porkuni pargis kooli juures  on Ernst Sokolovskile(1866-1966) kui kurtide kooli rajajale tema õpilase poolt tehtud mälestuskivi ja mälestusmärk kurtide kooli õpetajatele (1976, kujur A.Jürjo). 
Keskväljakul bassein-tiik purskkaevuga (poiss kalaga). Mõisa ümbruses mitmeid uusi skulptuure.
(pargiankeet, 2005)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vestla küla pool servas uue tee lähedal kerkib paari meetri kõrgune lubjakiviseljandik. See on Porkuni lademe paljand, rikkamaid ordoviitsiumi lõpu fossiilide (kivististe) leiukohti maailmas >150 kivistiseliigi,  neist  40 kuulub holotüüpide (tüüpisendite) hulka. 
Järvelubjast sai oma nime ka Valgejõgi. Rahvapärimuste järgi oli Valgejõgi 13. sajandil nii veerohke, et Taani laevad tulnud Soome lahest Porkuni alla. Selle järgi nimetatakse ka Porkunist Võhmetu-Lemmküla poole suunduvat orgu Taanioruks. Algselt oli Porkuni järve asemel Valgejõe läte, jõgi algas järve lõunaotsas olevast allikast, seda kinnitab ka Jõeotsa küla nimi. Teede muldkehad jaotavad Porkuni järve ( 41,5 ha) veepeegli mitmeks erineva tasapinna kõrgusega osaks. 36 ha suurune Suurjärv e. Ülemine järv on kõige kõrgemal 107 m ü.m., 0,5 m allpool on Aiajärv, 1,5 m madalamal Alumine e. Karujärv e. Vanalinna tagune järv umbes 4 ha, seal on ka maaliline saar. Vee madalseisul tekib veel Iiri järv. Suurjärves leidub mitu ujuvat saart. 1811.a. plaanil oli Alumise ja Aiajärve asemel heinamaad, Suurjärve ¼ lääneosast oli samuti heinamaa. 1683.a. oli Alumine järv  olemas. Põhja ja itta jäävate teetammide lõhkumisel jääks Porkuni järvest alles umbes 1 ha ja voolaks kaks oja, üks saarest ida, teine lääne poolt nagu see ka 1811.a. plaanil näha on.
Porkuni ümbrusest võib kõikjalt leida Kalevipoja jälgi. Kullimäel kündi, vankrirattaheitest Ratasjärve, adraheitest Sahkjärve, ratsu matusepaika Autimäelt ja ratsu jäljerida Aburi ja Porkuni vahelt. Siin on hulk kauneid mäekühmi nagu Haudteemägi, Ussimägi, Antimägi, Ilumägi, Ulgimägi, Keldrimägi, Liivamägi ja Jaanitulemägi, neist kaks viimast on võetud looduskaitse alla. Looduskaitse alla kuulub ka dekoratiivne mänd Porkuni viinavabriku lähedal.
Porkuni õnnetu mõisapreili, Barbara von Tiesehausen, kelle vennad uputasid 1554. aasta talvel jääauku Porkuni järves, on andnud ainest loominguks O.W.Masingule, F.R.Kreutzwaldile, M. Underile, J. Barbarusele ja Eino Tambergile. Porkuni legend leiab kinnitust ka Russowi ja Renneri kroonikates. O.W.Masing avaldas legendi ”Ma-rahva Näddalalehes” 1825.aastal.
Porkuni mõisa aedniku pojana sündis silmapaistev eesti teatritegelane Aleksander Trilljärv (1871-1944). Õppis Rakvere alg- ja kreiskoolis, Tallinna reaalkoolis, pühendus 1906.aastast teatritööle. Koos Theodor Altermanniga kuulus “Estonia” teatri juhtivate tegelaste hulka. Teda nimetati eesti teatri ristiisaks. Tegutses ka ajakirjanikuna, toimetas teatrialast ajakirja “Näitelava”. Kirjutas E.Bornhöhe “Tasuja” põhjal kurbmängu, avaldas novelle, jutustusi, luuletusi, naljandeid ja kupleesid. Tõlkis teatrile üle neljakümne opereti teksti.
Põhjasõja ajal venelaste väesalga juhtimise eest 1710.a. Porkunisse ja hiljem Kadrinasse mõisteti Porkuni mõisa talupoeg Hindo Jaan Tallinna linnusekohtu poolt surma.
21. septembril1944 sattusid siin vastamisi Eesti leegion ja Eesti laskurdiviis, lahing viis hauda 300-400 meest ühelt ja 73 teiselt poolt.
(pargiankeet,2005)

Pargis oli kivist 9-võlviline jalakäijate sild nn. Armuvalu sild, mis 1913.a. oli varemeis, taastati peale I Maailmasõda 7-võlvisena, õhiti venelaste poolt 30.augustil 1941,  II Maailmasõja järel taastati sild puidust.</span>


source: A
code: 15848
name: Porkuni mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline krohvitud kivihoone. Hoonet katab  kõrge poolkelpkatusega, millel räästa ja kelba all krohvikarniisid.   Õues -hoone lõunaküljel on ilus lahtine puitveranda, mida kaunistavad saelõiketehnikas puitpitsid. Avad laiade krohviraamistusega, nurgad liseenidega. Hoone katusekate vahetatud ja ehitatud uued katuseväljaehitised  2010.a.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 18.s. lõpul v. 19.s. algul.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15849
name: Porkuni mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilusate proportsioonidega, krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge kelpkatusega. Fassaadis on 3-avaline kaaristu, mille taga ulualune kust viivad uksed omaaegsesse aita. Hoone taga mitmed hilisemad väiksed puidust juurdeehitused. Hoone on ehitatud põhiliselt paekividest, mis on krohvitud lubikrohviga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul v. 19.s. algul.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15850
name: Porkuni mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilusate proportsioonidega, krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge kelpkatusega. Katuseräästa all profileeritud karniis. Fassaadi keskosas on 3-avaline kaaristu, mille taga ulualune. Võlvi kaared toetuvad dooria sammastele. Kaaristust  kahel pool veidi taanduvad petikkaared. Hoone on ehitatud põhiliselt paekividest, mis on krohvitud lubikrohviga. Hoone on ristküliku kujulise põhiplaaniga ja tõllakuurile omase plaanilahendusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul või 19.s. algul.</span>


source: A
code: 15851
name: Porkuni mõisa tall
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>ℶ kujulise põhiplaaniga krohvimata paekivihoone. Kaetud kõrge viilkatusega, mille räästa all krohvikarniis. Otsal kolm lihtsat kahepoolega ust.  Külgedel väiksed aknad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. alguses.
(Eesti arhitektuur III. A. Hein Tln., 1997)</span>


source: A
code: 15852
name: Porkuni mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ca 2m piirdemüür on laotud pae ja maakividest pealt kaetud punaste katusekividega. Piirdemüürid olid ehitatud omaaegse puuviljaaia ümber.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15853
name: Porkuni mõisa linnumaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline ruudukujulise põhiplaaniga puithoone. Hoone kaetud  laiendatud räästaga viilkatusega. Räästaid toetuvad  dekoreeritud  konsoolid.  Avad ja nurgad raamistatud tumeda laudisega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1894.
(H. Joonuks,  inventeerimisankeet, 1977)</span>


source: A
code: 15854
name: Porkuni mõisa saun-pesuköök
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone seinad oli ehitatud paest ja punasestest tellisestest. Hoonel kõrge punasest tellisest korsten. Aknad pealt kergelt ümarkaarsed punasest tellistesest sillusega. Praeguseks hoonsel säilinud ainult osaliselt seinad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. lõpul v.20.s. algul.</span>


source: A
code: 15856
name: Porkuni mõisa jääait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega väljaehitatud katusekorrusega, telgsümmeetriline krohvitud hoone. Hoonet katab viilkatus. Katusealuse väljaehitus ja viiluväli puitlaudisega. Avadel heledad  eenduvad krohviraamistused.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algselt ehitatud 1825.a. Hiljem ümberehitatud.
(H. Joonuks,  inventeerimisankeet, 1977)</span>


source: A
code: 15857
name: Porkuni mõisa rehi
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, massiivne,  krohvitud kivihoone. Hoonet katab kõrge viilkatus. Kõrged  kahepoolega sissepääsuväravad ulatuvad katuseräästani.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15858
name: Porkuni mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, kahekorruseline krohvitud seintega maa- ja telliskiviehitis. Kaetud viilkatusega. Masinaruum keskel,  kolmekorruselisena kaetud samuti viilkatusega. Aknad erineva suurusega, mõned neist pikad kitsad läbi kahe korruse ulatuvad ja pealt segmentkaarsed. Hoonete keskel  kõrge neljatahulisel soklil, neljakandilise põhiplaaniga ülespoole  ahenev  korsten.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15859
name: Porkuni mõisa viinakelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, krohvitud kivihoone. Kaetud viilkatusega. Sissepääs otsast kahepoolega pealt ümarkaarsest uksest. Küljel 2 väikest akent.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.II poolel.</span>


source: A
code: 15860
name: Porkuni mõisa puutöökoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, ühekorruseline, väljaehitatud katusekorrusega,  tahutud maakividest kivihoone. Hoonet katab viilkatus. Pealt kergelt ümarkaarsed avad markeeritud punaste tellistega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15861
name: Porkuni mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud paekivist, hollandi tüüpi tuuliku varemed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Porkuni mõisa tuuleveski ehitusaeg arvatavasti 18. saj. lõpp - 19.s. I v.</span>


source: A
code: 15862
name: Porkuni mõisa uus rehi
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, massiivne,  krohvitud kivihoone. Hoonet katab kõrge viilkatus. Sissepääsuavad enamuses pealt kõrge kaarega ja markeeritud punaste tellistega. Kõrged  kahepoolega sissepääsuväravad kalasabalaudisega. Otstes väiksemad ja suuremad kitsad tuulutusaknad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15863
name: Porkuni mõisa meierei
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Porkuni mõisa meierei on historitsistlik, maakividest, kõrge  mitmest eri osast koosnev ja viilkatustega hoone.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisasüda paikneb keskaegsest piiskopilinnusest mõnikümmend meetrit lõuna pool, hõlmates järvesaare lõunapoolse otsa. Mõisa peahoone on 1874. aastal von Rennenkampffide ajal valminud esinduslik historitsistlik kiviehitis. 
Hilisematel sajanditel asus Porkunis rüütli- ehk eramõis, mis on kuulunud nii von Tiesenhausenite, von Ungern-Sternbergide kui ka von Essenite valdusse. 
Alates 1869. aastast kuni võõrandamiseni 1919 oli mõis von Rennenkampffide omanduses, mõisa viimane omanik oli Ewald von Rennenkampff. Tema käsutuses oli osa mõisasüdamest kuni 1939. aasta ümberasumiseni.
Porkuni mõisa meierei on erinevatel etappidel ehitatud mõisa abihoone 19. saj II pool ja 20.saj   

1960ndatel aastatel ehitati meierei hoone umber juustutsehhiks. Sellel ajal asusid hoone teisel korrusel korterid.
1970ndatel aastatel kolis juustutsehh Väike-Maarjasse. Hoones tehti ümberehitused ja asutati konservitsehh.
Viimased suuremad ümberehitused toimusid 1980ndatel aastatel. Uue ehitusmaterjalina kasutati silikaattellist ja väikeplokki, katusekatteks eterniiti. 
Hoone põhjapoolsesse osasse tehti juurdeehitus. Samuti laiendati lõunatiiva läänepoolset osa.</span>


source: A
code: 15864
name: Porkuni mõisa ait-kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlikud,  mitmest hoonest koosnevad,  tahutud maakividest  hooned.  Suurele  aidahoonele liidetud otsas risti kuivati osa. Hoonetel viilkatused. Avad ja nurgad heledate hammaslõikeliste  tahutud paekividest markeeringutega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel. Hoonele on 20.s. II poolel juurde ehitatud suur kuivati. 
(Eesti arhitektuur III. A. Hein Tln., 1997)</span>


source: A
code: 15865
name: Porkuni mõisa vankrikuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud paekiviplokkide vahed  poole hoone ulatuses puitlaudisega, poole ulatuses avatud katusealune.  Hoonet katab viilkatus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel
(Eesti arhitektuur III. A. Hein Tln., 1997)</span>


source: A
code: 15866
name: Porkuni mõisa tööhobuste tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, krohvitud  paekivist hoone. Hoonele liitub hilisema juurdeehitusena samal joonel nn. teotuba. (H. Joonuksi plaan) Kaetud kõrge viilkatusega, mille räästa all lai krohvikarniis. Avad pealt suurema või väiksema kaarega. Fassaadis ühtlaste vahedega pealt kõrge kaarega kahepoolsed kalasabalaudisega viimistletud sissepääsuväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I poolel.
(Eesti arhitektuur III. A. Hein Tln., 1997)
Tegemist on hoonega, kus mõisnik elas kuni 1939.aastani.1944 aastast alates on hoones Põdrangu sovhoosi osakonna kontorina.</span>


source: A
code: 15867
name: Porkuni mõisa magasiait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, ühekorruseline, krohvitud  paekivist hoone. Hoonet katab kõrge viilkatus, katusekatteks laineline eterniit. Aknad pealt ümarkaarsed. Fassaadi keskel kolme lööviline kaaristu, mille taga ulualune. Nurgad ja kaaravade vahelised postid markeeritud lamedate liseenidega.  Pööningule viib lahtine heas korras puittrepp. Ruumid on seest mitmel korral ümber ehitatud. Pööningukorruse põhjapoolsed aknad on kinni laotud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. alguses. Hiljem ümberehitatud elamuks.
(Eesti arhitektuur III. A. Hein Tln., 1997)</span>


source: A
code: 15868
name: Võhmuta mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 466
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Härrastemaja on 1-2korruseline piklik madal ehitis, selle peafassaadi ilmestab nelja joonia sambaga portikus. O-fassaadiga liitub kaks hilisemat tiibhoonet. Saal asub hoone otsas. Selle sisekujundus on väga rikkalik - intarsia parkett-põrand, kaks laerosetti, reljeefse ornamsendi ja putodega laekarniis ning rikkaliku ornamentfriisiga valged kahhelahjud (19. saj keskelt). Mõned sisearhitektuuri elemendid on säilinud 18.saj barokiperioodist.(Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Võhmuta oli kaua aega Väinjärve mõisa koosseisus ja kujunes omaette mõisaks arvatavasti alles  17.sajandil. 1593.aastal kinkis Poola-Rootsi kuningas Sigismund ühele oma ratsaväe kaptenitest mitu küla, millede hulgas oli ka Wämes e.Võhmuta. 
1842-1859 oli Võhmuta omanikeks perekond Essen.

Härrastemaja on ehitatud juba 18.s.baroki perioodil. Ümberehitatud 19.s. I v. mil hoone sai klassitsistliku üldilme.  Suuremad ümberehitused ka 19.s.IV v.
Nõukogude Eesti perioodil oli mõis Tamsalu sovhoosi käes.</span>


source: A
code: 15869
name: Võhmuta mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 466
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega (~6ha) vabakujuline park, kus oli keerukas tiikidesüsteem. Tiikides oli mitu tehissaarekest, kus asusid lustlad. Saarekestele viis hulk sillakesi ja purdeid. Tiigid on nüüdseks kuivanud, üks neist soostunud, kuid endised vormid on aimatavad. Kohati ümbritseb parki lagunenud paekivimüür. Endise pargiväljaku (nüüdse karjamaa) juurde viib saareallee.
Valdavateks liikideks on jalakas, vaher, tamm ja saar. Hoone ees kasvab tähelepanuväärne põlispuudest lehistegrupp. Tiigi keskel oleval saarel kasvab metsistunud saarik.
Pargis leidub ka hobukastanit, remmelgat ja elupuud.(pargiankeet, 2002)
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. II p.</span>


source: A
code: 15870
name: Võhmuta mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, klassitsistlik ühekordne (kelpkatusega) kivihoone. Petikute ja suurte kaaravadega  liigendatud esifassaadi  keskel on kuue poolümarsamba ja kolmnurkfrontooniga keskrisaliit, mille keskosas väike ovaalaken. Kõrge täiskelpkatuse räästajoont rõhutab tugevalt profileeritud hammasfriis. (Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub härrastemajaesise ringtee S-serval.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavasti 1804-18.</span>


source: A
code: 15871
name: Võhmuta mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, klassitsistlik ühekordne kelpkatusega kivihoone. Petikute ja suurte kaaravadega  liigendatud esifassaadi  keskel on viie (üks pilaster on hilisema ukseava sissemurdmisel hävinud) poolümarsamba ja kolmnurkfrontooniga keskrisaliit, mille keskosas väike ümarkaaraken.  Kõrge täiskelpkatuse räästajoont rõhutab tugevalt profileeritud hammasfriis. (Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub härrastemaja esise ringtee N-serval.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavasti 1804-18.</span>


source: A
code: 15872
name: Võhmuta mõisa väravahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikus stiilis väravaehitise läbisõiduava ääristavad keskel ümarsammaste paarid ja kroonib atikataoline frontoon. Hoone võlvitud keskosa eendub risaliidina, kummaski otsas on väike võlvitud ruum.(Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19. saj algul. Väravahoonet peetakse Vene-Prantsuse sõja (1812) lahingute mälestusmärgiks.</span>


source: A
code: 15873
name: Võhmuta mõisa härjatall
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, põllu- ja paekivist majandushoone. Kaetud kelpkatusega. Uued ukse ja aknaavad on sisse murtud nõukogude ajal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II p. Ümberehitatud 20.s. II p.</span>


source: A
code: 15874
name: Võhmuta mõisa viinavabriku varemed
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, liigendatud fassaadidega, valdavalt 2- korruseline kivist  hoone. Hoone eri osad olid kaetud poolkelp- ja viilkatustega. 1888 a. pärinevast ümberehitusprojektist selgub, et hoones oli 10 suur eriotstarbelist ruumi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Eksisteerinud seal juba 18.s. sajandil. Praeguse hoone varemed kuuluvad 1888 ümberehitatud viinaköögile. Projekti autoriks oli tolle perioodi viinaköökide laiendusprojektide koostaja, kubermanduvalitsuse mehhaanik Kotovin.
Võhmuta viinavabrik reorganiseeriti pärast kodanlikku maareformi Võhmuta valla kartuliühistu piiritusevabrikuks. (Võhmuta mõisa ajaloolone õiend)</span>


source: A
code: 15875
name: Võhmuta mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikad maakivimüürid, keskmise kõrgusega ca 1.2m  piiravad lõunapoolset pargiosa (moodustavad piirde omaaegsele viljapuuaiale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15876
name: Võhmuta mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 467
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>4-korruseline hollandi tüüpi paekivist tuuleveski. Ehitis on katustamata.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15877
name: Sagadi mõisa suvila
type: ehitismälestis
alt_id: 482
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline viilkatusega palkhoone, mis kaetud püstlaudisega. Kujunduslikult on lähtutud saksapärasest rahvusromantismist, mida tunnistavad eelkõige rõdude ning akende azuursed puitpiirded ja saeornamentraamid. Ojapoolset rõdu toetavad neli ümarsammast. Sisemus enam-vähem terviklikult säilitanud oma algse planeeringu, kuid minetanud oma algse kujunduslaadi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. IV v.</span>


source: A
code: 15878
name: Uustalu elumaja
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega  ümarpalkidest seintega keldrita puitehitus. Vundamendiks on maakividest ja paekivist lintvundament. Kaetud poolkelpkatusega, katusekatteks on sindel. Ühe korstnaga. Seinad on väljast viimistlemata-ümarpalgid. Sissepääsu ees lahtine veranda. Avatäidetel palju sepisdetaile.  
Rehealune suhteliselt väike. Nn Põhja-Eesti tüüpi rehemaja on säilitanud oma algse ruumijaotuse ja koosneb rehelausest, rehetoast, kahest kambrist, esikust ja sahvrist. Esikust avanevad uksed rehetuppa, kambrisse ja sahvrisse. Esimene kamber on läbikäidav, kuhu pääseb nii esikust kui rehetoast. Tagumisse kambrisse pääseb vaid esimesest kambrist. Rehetoast pääseb rehealusesse. Tubade seinad on katmata palkseinad.
Rehetoas on suur pliidiga valgeks lubjatud leivaahi, säilinud on parred, rehetuba on nõukogude ajal ilmselt filmivõtete tarbeks üle peitsitud mingi musta värvainega, mis on imbunud sügavale palkidesse. Varasemast mööblist on säilinud mõned kapid.
(.R.Alatalu. Muinsuskaitse eritingimused )</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Altja  rannaküla üks põlistaludest, millest andmeid juba 1858.aastast. 1970-ndatel Lahemaa Rahvuspargi moodustamisel taastati ja rekonstrueeriti rahvuspargile kuulunud Uustalu. 
Elamu ehitatud 1908.a.</span>


source: A
code: 15879
name: Uustalu "soome" ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümarpalkidest seintega, kahekorruseline puitehitus. Kelpkatusega, katusekatteks on roog. Seinad on väljast viimistlemata ümarpalgid, hambuvate nurgatappidega. Teisele korrusele viib trepp-redel. Avatäited on puidust, sepisdetailidega ja suletud. Vundamendiks on ümmargused maakivid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>See erandlik ehitis on üles raiutud 1837.a. Soomes ning paigaldati Uustalu õue 1844.a. Arhitektuursete sidemete kõrval iseloomustab hoone ületoomine rannarahva tollaseid suhteid Soomega laiemalt. 
(E. Kangilaski, Arhitektuur-ajaloolised eritingimused Uustalu talukompleksile)</span>


source: A
code: 15880
name: Uustalu kaheruumiline ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaheruumiline, ümarpalkidest seintega, puitehitus. Kaetud laastust viilkatusega. Ees madal aidatrepp. Kaks ust asuvad esikülje keskel kõrvuti.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Toodud 1970-ndatel  Esku lähistelt hävinud aida asemele.</span>


source: A
code: 15882
name: Uustalu kelder
type: ehitismälestis
alt_id: k
same: A.15882
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maapealne  maa- ja telliskiviseintega kelder. Kaetud laudadest viilkatusega. Sissepääs otsast kalasabalaudisega uksest. Viiluots laudadest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Toodud Esku lähistelt</span>


source: A
code: 15883
name: Uustalu kuur
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike väga ilusate proportsioonidega hoone. Seinteks on kasutatud vanu laudu ja puitdetaile. Kaetud kahepoolse kaldega viilkatusega, katendiks on laudis. Hoone oli kasutuses panipaigana.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1970- ndatel.</span>


source: A
code: 15884
name: Uustalu saun
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümarpalkidest seintega, puitehitus. Kaetud  pilbastest viilkatusega. Seinad on väljast viimistlemata-ümarpalgid. Avatäited on  sepisdetailidega ja suletud. Vundamendiks on maakividest lintvundament</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Toodud Esku lähistelt. Ehitatud 20.s. algul.</span>


source: A
code: 15885
name: Uustalu kooguga kaev
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kooguga kaevul on betoon kaevurõngad, maapealne osa väljast ümbritsetud ümarpalkidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1970-ndatel  vastavalt vajadusele ja taluõue kompleksust silmaspidades.</span>


source: A
code: 15886
name: Uustalu kapaga kaev
type: ehitismälestis
alt_id: k
same: A.15882
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist raketega ja puidust madala pealisehitusega - ümarpalkseitega ja viilkatusega, katusekatteks laudis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1970-ndatel  vastavalt vajadusele ja taluõue kompleksust silmaspidades. vana kaevu kohale.</span>


source: A
code: 15887
name: Ilumäe kabel
type: ehitismälestis
alt_id: 476
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hilisklassitsistlik krohvitud kivihoone. Ristkülikukujulisele põhiosale liitub W-küljel kolmandiku jagu kitsam eeskoda, mis kannab kuppelja katusega torni. O-küljel mõnevõrra madalam kooriruum. Kabeli neljale sambale toetub oreliväär. Osa aknaid teravkaarseid. Akendel koopiad 14 klaasimaalinguist (1729, originaalid Rakvere muuseumis) Barokne altar (1731, J.V. Rabe töökoda) pärineb vanemast kabelist. (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ilumäel, Palmse mõisarahva von der Pahlenite rahula juures seisnud kabel juba rootsi ajal. Põhjasõjas tehti hoone maatasa, sestpeale peeti teenistusi mõisa rehes – kuni tulekahju sellegi hävitas. Siis rajas parun Arend Diedrich von der Pahlen Ilumäele uue ruumika barokse puust kabeli (valmis 1731). Praegune ­hilisklassitsistlik kivihoone (arhitekt Johann Schelbach) ehitati parun Carl Magnus von der Pahleni ja ümbruskonna talupoegade ühise ettevõtmisena ning pühitseti aastal 1843.</span>


source: A
code: 15889
name: Ilumäe kabeliaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 476
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilumäe kabeliaia piirdemüür on paekividest ehitis, mis piirab kogu kalmistut.
Kalmistu peasissepääs  on piirdemüüri lääneküljes, mis on esinduslik ehitis, keskel kahepoolega kõrged puitväravad ja kahelpool ühepoolsed puitjalgväravat. Pesissepääs on ühel teljal kabeliga, avanedes kabeli peaukse suunas. 
Paekivist piirdemüür on põhiliselt laotud lubimördil aga idapoolne osa on kuivladu. Müüritise kõrgus on erinev, olenevalt maapinnast ja asukohast.(h=ca 0.80 cm)
Kalmistu edelaosas paikneb von der Pahklenite matmispaik, mis on eraldatud muust kalmistust paekivimüüritisega , millel on 
ilusa arhitektuurse lahendusega  kõrge malmist aed. Pahklenite Matmispaika pääseb põhjapoolses külses olevate kahepoolste kõrgete malmist väravate kaudu. Pahklenite matmispaita piirav piirdemüür vajab remonti, osa malmpiirdest puudub.
Paekivist piirdeaed on sammeldunud ja vajab hooldusremointi.

Piirdemüüri hooldusaste hea</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kabeliaed on rajatud ümber Ilumäe kalmistu.
Kalmistul asub kabel. 
Varasem, barokne puitkabel ehitati 1729-31,  mis asendati praeguse hilisklassitsistliku  kivihoonega   1841-43.</span>


source: A
code: 15890
name: Kalame talu elamu
type: Elamu
alt_id: 452
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rehielamuna püstitatud elamu sisemist plaani on hiljem muudetud. Välja ehitatud ärklitoad.  Rehealuse osa paekivist. Hoone on kaetud täiskelpkatusega. Palkidest eluosa sissepääsu ees on postidele toetuv varikatus. Keskel paikneva sissepääsu ees lahtine puitveranda.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel R.Sagritsa kalurist isa poolt. 20.s. restaureeritud, remonditud.</span>


source: A
code: 15891
name: Kalame talu ait
type: ehitismälestis
alt_id: 452
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Palkseinte ja roost viilkatusega ait on huvitava arhitektuurse lahendusega. Hoone poolitab vahelik, millest paremale jääb sügava ulualusega aidauum, mille ees puitpõrand.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15892
name: Kalame talu silmuköök
type: ehitismälestis
alt_id: 452
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Laotud õhukestest poolpuhtalt tahutud paeplaatedest, kaetud uue (2001)laastudest viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15893
name: Palmse mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 478
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Barokne, 2-korruseline, sümmeetrilise kompaktse põhiplaaniga balladionistliku lahendusega kiviehitis. Vormiküllasem on esifassaad: eenduvad külgrisaliidid, profileeritud räästa- ja viilukarniisid, pilastrid, kaunite dolomiidist raidpiiretega paraad-trepp. Tagafassaadilt laskub parki esinduslik treitud balustraadiga trepp. Ajastule omaselt on ka siseplaneering lahendatud sümmeetriliselt. Paraad-apartemendid asusid alumisel korrusel, keskseim neist on saal, mis eendub risaliidina. Dekoratiivsetest elementidest on fuajees puit-trepp, 4 kahhelahju, ülakorrusel ka 1780. a. pärinevat profileeritud laekarniise, põrandalambriisid jm. Samuti ornamentaalsed  seinamaalingud (18.s. lõpust -19.s. algusest).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tallinna Mihkli nunnakloostri majandus- e. nn. lauamõisana om Palmset mainitud esmakordselt 1348 (tõenäoliselt langeb mõisa asutamine siiski juba 13 s. II poolde)1510 a-ni oli P. kloostri üks valdusi. 1522-1676 kuulus Metztackenitele, 1676-1919 v. Pahlenitele.
Praeguse härrastemaja ehitust alustas G. Chr. v. Pahlen 1697 J.Stael v. Holsteini jooniste järgi. Ehitis põles veel enne valmimist. 1730 a-ks taastati härrastemaja vanadel müüridel. 1782-85 ehitati maja ümber arh. J.C.Mohri jooniste järgi - sellega sai hoone oma praeguse ilme. Suured ennistustööd algasid 1972, kui mõis siirdus Lahemaa Rahvuspargi valdustesse (arh. A.Kann)
Eesti väljapaistvaim barokkstiilis mõisaansambel. Üks väheseid kompleksselt ennistatud mõisaansambleid.</span>


source: A
code: 15894
name: Palmse mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 478
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone esine, ringteega ümbritsetud muruväljaku kujundus pärineb 19.s. keskelt. 
Majataguse ristkülikuliste muruväljakutega kujundus on aga fragment algsetestst barokkpargi parteritest. Kahjuks pole taastatud prantsuse stiilis iluaia arabeskseid lillepartereid ja põõsa boskette ning hekklaborünte. 
Tiikide figuratsioon  ja viljapuuaia kujundus pärinevad juba 18.s. keskelt ja on väga heas seisukoras.  Suur paarisaja ha vabakujunduslik maastikupark koos kaunite väikevormidega, sildade ja kaskaadidega on säilitanud oma 19.s. algul rajatud teedevõrgu ja avanevad kaunid vaated küngastega liigendatud maastikult veepeeglitele.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Palmse haljastus oli selgelt loetav juba 1753 a. plaanilt. Härrastemaja esine neljakandiline muruväljak oli ääristatud puudega, sissepääsuväravad olid  ehitud obeliskidega ja teeääri palistasid puiesteed. 
1753a.a plaanil on tähelepandavaim mustriline iluaed härrastemaja taga, plaan haarab juba ka metsaparki.
1776.a.  rajati viljapuuaed ja ehitati seda ümbritsev kivimüür.
Barokkaia ümberkujundamine nn. inglise stiilis pargiks toimus juba 18.s. lõpul, kui rajati metsa- e. hirvepark - üks suurejoonelisemaid kogu Baltimail. Suures osas toimusid ehitustööd siiski pärast 1818.a., mil ehitati ka pargipaviljonid ja sillad. Kõrgendikelt avanevad vaated orusügavikku, kaskaadid, rändrahnud ja sillad olid ühendatud rohkem kui 36 versta pikkuste jalutusteedega.
19.s. lõpuks laienes kujundasraietega metsaosa juba paarisajahektariliseks. Aia ja pargi korrashoidmist juhtis saj. lõpukümneil aednik Madis Weidemann koos kolme abilisega. 
Park korrastati, ehitati üles hävinud väikevormid ja alustati taas kujundusraietega 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15895
name: Palmse mõisa alleed
type: ehitismälestis
alt_id: 478
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kolmest küljest mõisasüdamikku juhatavad kilomeetritepikkused puiesteed, vaatamata väljalangenud puudele on säilitanud tänini oma visuaalse tervikmulje.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Puiesteed on istutatud juba 18.s. I p.</span>


source: A
code: 15896
name: Palmse mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Praegune valitsejamaja on ehitatud ühekorruselise kiviehitusena, mille otstes, kõrge viilkatuse all, asus algselt kaks pööningutuba. Hoone on rajatud kahes järgus. Algselt on valminud suurem, edelapoolne osa, mida hiljem on pikendatud kirde suunas. Pööningukorrusel on esimese järjekorra kirdepoolse otsa frontoon osaliselt säilinud. (Muinsuskaitse eritingimused. 2004.A OÜ Restauraatorprojekt)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Valitsejamaja ehitati 1820-ndate aastate paiku(ajaloolase A.Heina andmetel), Varasematel plaanidel on näha, et samal kohal on paiknenud väiksem puitehitus. Restaureeritud 20.s. IV, 1986 a. tegutseb hoones kool.</span>


source: A
code: 15897
name: Palmse mõisa kavaleridemaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsitlikus stiilis  väiksem puitehitis. Prostüülisarnane, esikülg kujundatud sammastikuna.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1820-ndatel aastatel. Restaureeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15898
name: Palmse mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, klassitsistlikus stiilis krohvitud kivihoone, kaetud kõrge poolkelpkatusega. Esifassaadis kaaristuga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud ca 1809. Restaureeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15899
name: Palmse mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, klassitsistlikus stiilis krohvitud kivihoone, kaetud kõrge poolkelpkatusega. Esifassaadis kaaristuga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>
Ehitatud ca 1809. Restaureeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15900
name: Palmse mõisa linnaserehi
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, massivne krohvitud kiviehitis. Kaetud viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1804-1805.</span>


source: A
code: 15901
name: Palmse mõisa õlleköök
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, väljaehitatud katusekorrusega poolkelpkatusega krohvitud kivihoone. Sissepääs otsast. Omab vahe- ja räästakarniise.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1820 aastate ehitis, mis juba 19.s. lõpuks oli  kohandatud elamuks. Rekonstrueeritud 20.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15902
name: Palmse mõisa kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikus stiilis krohvitud kivihoone, kaetud kõrge katusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud ca 1809. Restaureeritud 20.s. IIpoolel.</span>


source: A
code: 15903
name: Palmse mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, keskosast 2-korruseline, tiibadelt kõrge soklikorrusega  1-korruseline, krohvitud kivihoone. Kaetud viilkatusega. Otsas kõrge 33m telliskorsten. Väljaehitatud katusekorrusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Puitehitis valmis juba 1736. Kivist ehitis 1774. Praegune kogukas hoone valmis 1860-1870 ja  töötas auru jõul. 1995 avas endises viinavabrikus uksed hotell.</span>


source: A
code: 15904
name: Palmse mõisa palmimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, kõrge esindusliku keskosaga palmisaal, mille kahel pool suured viilkatustega traditsioonilisemat laadi suurte klaasitatud viilkatustega tarbekasvuhooned. Palmisaali aknad dekoratiivselt peeneruudulised, olles omaaegses lahenduses kaunistatud veelgi rikkalikumate fassaadielementidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1870 aastatel. Taastatud 20.s. IV v. varemetest (arh. A. Kann).</span>


source: A
code: 15905
name: Palmse mõisa kohvimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, puidust viilkatusega pargipaviljon, tiigi kaldal. Fassaadid ilmestatud dekoratiivsete valgete, räästa - ja viilukarniidide, nurga rustikaga ning tihedalt ruudustatud akendega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud veidi pärast 1818. Praegune hoone üles ehitatud koopiana 20.s. IV v.  (arh. A,Kann)</span>


source: A
code: 15906
name: Palmse mõisa supelmaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Uhke, osalt vee kohale ulatuv kelpkatusega puitehitis. Fassaade ilmestavad dekoratiivselt valgete piirdelaudadega tiheda ruudustikuga aknad, tiigi poolt rõdu ja sambad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Väheldast sauna on samal kohal märgitud juba 1753. Praeguse hoone eeskuju valmis peale 1820-ndat. Hoone taastatud vanade ülesvõtete ja vundamendijäänuste järgi 20.s. IV v. (arh. A. Kann)</span>


source: A
code: 15907
name: Palmse mõisa moonakatemaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, krohvitud kivihoone, kaetud viilkatusega. Fassaadis erineva suurusega vanailmelised aknad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1831. Üks väheseid algselt säilinud hooneid kogu kompleksis.</span>


source: A
code: 15908
name: Palmse mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Massiivne, krohvitud kivihoone, kaetud kelpkatusega. Esifassaadis ulualune.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p. Restaureeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15909
name: Palmse mõisa aednikumaja
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakivisoklil väike krohvitud kivihoone. Mida katab S-kivi katendiga kelpkatus. Räästa all  lai krohvikarniis. Esifassaadis väike pealt kergelt ümarkaarne kalasabalaudisega uks ja kaks väikse ruudujaotusega akent.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. II v. Restaureeritud 20.s. IV.v.</span>


source: A
code: 15910
name: Palmse mõisa saun-pesuköök
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, krohvitud kivihoone, tiigi kaldal. Kaetud kelpkatusega. Hoones oli 3 ruumi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1825. Rekonstrueeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15911
name: Palmse mõisa härjatall
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Madala viilkatusega, historitsistlik, pool maakividest pool krohvitud hoone. Historitsimile omaselt ilmestab fassaade lõhutud maakivid ja punase tellise dekoratiivladu ja lubjatud valgete seinapindade kontrast.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimese härjatalli kohta on andmed 1776. Praegune hoone pärineb 1914.</span>


source: A
code: 15912
name: Palmse mõisa kaevupaviljon
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, paekivivundamendil, kaheksal puitsambal, sibulkatusega ilus pargipaviljon, mis paikneb allikalisel ojal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p. Restaureeritud 20.s. IV v</span>


source: A
code: 15913
name: Palmse mõisa allikapaviljon
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuusnurkselt laotud betoonkividest vundamendil, kuue puitsamba ja püramiidkatusega ilus paviljon teede ristil, oja kaldal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p. Restaureeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15914
name: Palmse mõisa "Bresti" paviljon
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Balustraadide, sammaste ja kaheastmelise telkkatusega templitaoline ehitus, kuhu toob Pariisi tee.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud ca 1870-71 ja on oma nime saanud Bretagne`i poolsaare tipus paikneva merekindluse järgi (ja viitab ilmselt samalaadsele looduslikult kaunile paiknevusele, kõrgel neemikul vastu Oruveski paisjärve). Restaureeritud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15915
name: Palmse mõisa pargirotund
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassikaline kaheksa joonia  puitsamba ja kuppelja katusega tempel (kui tuletis Bramante kuusast Tempiettost).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. I p.. Restaureeritud 20.s. IV v</span>


source: A
code: 15916
name: Palmse mõisa kelder
type: ehitismälestis
alt_id: 479
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekividest poolmaapealne suur keldrihoone, mille mitmeosalise ruumijaotusega võlvidki on paekivist. Pealt mätastatud, mille keskele on jäetud jää panekuks auk.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1794, kuigi jääkelder oli mõisas olemas ka varematel aegadel.</span>


source: A
code: 15917
name: Kaarli talu elumaja
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väljavõte kogumikust: Eesti arhitektuur
Rikkaliku hoonestusega avar taluõu, mille ilme määrab vana rehielamu kohale 1939 ehitatud kujunduselt tüüpiline Põhja-Eesti verandaga elamu. See on suurte akendega, ruumikas, kõrge viilkatuse ja väljaehitatud ärklikorrusega rõhtpalkhoone, mis väljast kaetud horisontaalse laudvoodriga, ehitatud looduskivist lintvundamendile (16,6 x 8,8m).  Kitsastest laudadest vooder halliks värvitud, peasissepääs tahutud puupostidele toetuv varikatus. Katusekorrus on eraldi pääsuga läbi veranda ja läbi põhikorruse eluruumide. 
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1939.</span>


source: A
code: 15918
name: Kaarli talu kelder
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kapitaalne, suuremas osas maa-alune paekivi ehitus, mis soojustuseks kaetud pealt pinnasega ja puitkonstruktsioonile toetuva kivikatusega. Keldri maapealne osa on pinnaga (~8,0 x  5,2m). Sellele lisandub tuulekoda. Esissein on kaetud laiadest laudadest rõhtvoodriga, viilualune vertikaallaudisega.(KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1858.</span>


source: A
code: 15919
name: Kaarli talu ait
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Massiivsetele maakividele rajatud palkehitus (4,7 x 9,7m)kaetud eterniit viilkatusega. Hoone sissepääsudega pikikülje ees on täies ulatuses katustatud aidasild. Silla parempoolne otsasein alumises osas taandub, moodustades räästa alla konsoolse toe. Vasakpoolne otsasein on täissein. Aidal on tuulutatav laudpõrand. Koosneb kahest ruumist, milles üht kasutati silguaidana, teine pool kasutusel riiete ja pesurulli hoidla. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1866.</span>


source: A
code: 15920
name: Kaarli talu küün-laut
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suhteliselt kõrge sokliga, maakividest krohvitud lintvundamendil. Hoone koosneb suurte vastamisi väravatega küünist ja kahest loomapidamise ruumist (põhiparameetrid 11,7 x 7,1m) Hoone laudapoolne ots on rõhtpalkehitis, küünipoolse otsa seinad on kaetud vertikaalse poola laudisega. Hoone viilud on kaetud horisontaalse voodrilauaga. Uksed püstlaudisega, küüni väravad diagonaallaudisega. Sulusteks sepisdetailid. Viilkatuse katteks on eterniit.(KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1934.</span>


source: A
code: 15921
name: Kaarli talu saun-pesuköök
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>
Maakividest lintvundamendil, eterniit viilkatusega ristpalkehitis (~12,8 x 3,95). Ristpalkide otsad kaetud laiade kattelaudadega, aknad ümbritsetud profileeritud piirdelaudadega ja eenduvate karniisidega. Seinal ja otsaviiludel  puidust ilustused. Hoonel on stiilsed avatäited. Kõik kolm sissepääsu on erinevalt tavapärastest tuulekodadest saanud kappi meenutava kujunduse, millest otsapealse tuulekoja viilule on kinnitatud puitlõikeline dekoor. Hoonet kasutatakse algses funktsioonis. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1894.</span>


source: A
code: 15922
name: Kaarli talu suvemaja
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilus, väike, rannakülale omane, tagasihoidlik viilkatusega ristpalkehitis (8,7 x 10,2m). Hoonet elavdavad puitlõikelised, konsoolidele toetuvad karniisid põhikehandi akende kohal, dekoratiivse lõpetusega nurgalauad ja sarikaotsad. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit 20.s. I poolel.</span>


source: A
code: 15923
name: Kaarli talu sepikoda
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivikatusega üheruumiline ristpalkhoone (~4,0 x 5,0m). Koldeümbruse seinad on savitellistest ja paekividest. Sisustus on osal. säilinud</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19/20 s. vahetuse paiku. (Korsten 1909)</span>


source: A
code: 15924
name: Kaarli talu jääkelder
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Massiivsed kivimüürid on ehitatud maakivides, kaetud savitellistest tündervõlviga. Võlvid on lubjatud valgeks, müüritis vuugitud. Väljast on kivimüüride esiseinad viimistletud määrdekrohviga, pealt mätastatud. Kelder on jagatud kolmeks ruumiks, sissepääsud mõlemas otsas. Põhimõõdud 3,1 x 8,5m. Peafrontooni teljel paikneb dekoratiivne raudkivist kuul ja sellega sümmeetriliselt malmist dekoratiivsed detailid. Teisele frontoonile on paigaldatud huvitava kujuga raudkivi. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1909.</span>


source: A
code: 15925
name: Kaarli talu puukuur
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rajatud massiivsetele maakividele, viilkatusega puitkarkass hoonena (ca 9,4 x 4,7m). Ehitusel on kasutatud "meretöö" lõpetanud laevakere planke. Viilualune on kaetud vertikaalse laudisega, mis jookseb teravatipulise hambulise reana seinakonstruktsiooni peale. Kuuri uks on püstlaudadest, sepishingedega. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arvatav ehitusaasta 1914.</span>


source: A
code: 15926
name: Kaarli talu heinakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rajatud maakividest üksikute savitellistest täidetega vundamendile. Riskülikukujulise põhiplaaniga hoone jagatud kolmeks ruumiks. Hoone seinad on ristpalkidest, keskmise ruumi seinad püstlaudisena(4,0 x 11,8m). Hoonet katab eterniit viilkatus. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19.s. ehitus.</span>


source: A
code: 15927
name: Kaarli talu viljaait
type: ehitismälestis
alt_id: 477
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maakivist alusel, ristpalkehitis (~3,9 x 5,5m), "poola" laudisega viilkatusega (paigaldatud ca 30a. tagasi). Ukse ees  aidasild. Säilinud omaaegsed aidatarbed. (KKT)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1745, olles kompleksi vanim säilinud hoone.</span>


source: A
code: 15928
name: Sagadi mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 480
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varaklassitsistlik, sümmeetrilise põhiplaani kui ka fassaadilahendusega ühekorruseline kiviehitis. mida katab kõrge murdkelpkatus.  II korruse keskrisaliit ja madalad külgrisaliidid  kannavad astmikfrontooni, seinu liigendavad rusteeritud liseenid, piki katuseäärt kulgeb balustraad.  Rikkalikus kujunduses nikerdustega on ka välisuks.(tislermeister J.P.Gerlach) Maja taga- ja otsaviilud on tunduvalt lakoonilisemad. Samast perioodist on majas ka O-tiivas paiknev trepp. Enamus ruume on planeeritud anfilaadselt. Keskseimana mõlemale poole reastuvad esindussalongid. Võlvitud soklikorrus on olnud majandusruumide päralt, mansardkorrusel asetsesid mõned eluruumid. Hoone ehteks on 19.s. lõpukümnest pärinevad historitsistlikus laadis laemaalingud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asukoht:
Sagadi mõisakompleks, väljapaistvamaid mõisaansambleid Eestis, asub Lääne-Virumaal, maakonna põhjapoolses osas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmamainitud 1469 Risebiterite valduses oleva mõisana, alates 1517 kuulus Bergedele, 1619. a-st  Mac Dougallidele. 1684-19191 oli v. Fockide käes.
Härrastemaja om valminud kahes etapis - 1749-50 kõrge poolkelpkatusega barokkehitis (ehitusmeister Wahl). 
Oma praeguse suursuguse ilme omandas mõis peamiselt Focki ajal. 1793-95 toimusid tööd ehitus.-meister Bindriemi juhendusel. Härrastemaja pikendati kummastki tiivast 11m võrra ja kujundati ümber varaklassitsistlikus stiilis.
1894 rajati S-küljele kogukas neorenessanslikus laadis rõdu (arh. R. v. Engelhardt), samast ajast pärinevad ka enamiku ruumide lagesid kaunistavad ornamentaalsed maalingud.
Mõisaansambli korrastamist alustati Rakvere Metsamajandi eestvõttel 1970. a-te lõpul (arh. F.Tomps). Külastajaile avas hoone uksed 1987.</span>


source: A
code: 15929
name: Sagadi mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 480
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park koos hoonetega moodustab stiilse barokse ansambli. Pargi väljaehitamist alustati juba 1749. aasta kevadel, mil iluaia rajamise võttis enda peale mõisaproua Eleonore Marie von Fock. Tema kavandite järgi rajati siia esinduslik prantsuse stiilis aed. Peahoone ette jäi avatud esiväljak ning taha rikkalik ehisaed tiigiga. Kaks aiaosa olid omavahel eraldatud madala puitpiirde ja astanguga. Tõenäoliselt oli juba siis olemas ka viljapuuaed. Lõunas piirnes aed puisniidu ja parkmetsaga, mida läbisid tiigist ja allikatest väljuvad ojad. Kogu ansambel oli üles ehitatud tugevale keskteljele, mis ulatus pikalt maastikku ning läbis peahoonet ja selle ette paigutatud värava- ja kellatorni. Selle moodustasid lõunasse suunduv nn. Vanasihi tee ning põhja poole Oandu karjamõisa ja Altja rannakülla viiv allee. Telg on hästi säilinud tänaseni. 

1790. aastatel koos peahoone ümberehitamisega laiendati ka parki tollaste suundumuste järgi nüüd juba vabakujunduslikuna. Koos väravatorniga ehitati ümber esiväljaku kõrge piirdemüür ning sissesõidutee ääristati kettidega ühendatud graniitpostidega. Peahoone taga süvendati ning laiendati tiiki ning tekkinud pinnasest rajati sellesse kaks saart, mis asusid peatelje suhtes sümmeetriliselt. Tiigi põhjaserva rajati paeplaatidest trepp. Pargi idaosa läks sujuvalt üle looduslähedaseks parkmetsaks, kuhu rajati tihe teedevõrk ning kujundati vaatesihte. Järgmised suuremad muudatused peahoone taga leidsid aset koos sammasrõdu ehitamisega 1894, mil kujundati praegune keskteljele orienteeritud teedevõrk ning istutati eksootilisi puuliike. (Eesti pargid 2)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Peale härrastemaja valmimist alustati ka haljastustöödega st. 18.s. III v. 
1795 asendati senine barokkhaljastus vabaplaneeringulisega ja laiendati ka tiheda teedevõrguga kujundatud ulatuslikule alale mõisahoonest SO-s. 
19.s. algul rajati ka sümmeetrilise planeeringuga iluaed.
Koos mõisaansambli restaureerimistöödega 1980. aastatel rajati mõisakompleksi idaküljele osaliselt kunagise viljapuuaia kohale dendropark, kuhu puu- ja põõsaliike istutati perekondade kaupa.</span>


source: A
code: 15930
name: Sagadi mõisa alleed
type: ehitismälestis
alt_id: 480
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kokku ca 350 m pikkune allee, mis paikneb mõisasüdant läbiva Karula-Vihula maantee põhjaküljel ning peahoone keskteljelt põhja suunduva Oandu-Sagadi maante ääres.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisa on esmamainitud 1469. aastal, kui see oli Risebiterite valduses. Alates 1517. aastast kuulus mõis Bergedele, seejärel 1619. aastast  Mac Dougallidele. 1684-1919. aastani oli mõis Fockide käes. Peahoone valmis kahes etapis, neist esimene aastatel 1749-50 ehitusmeister Wahli käe all. Oma praeguse suursuguse ilme omandas mõis peamiselt Fockide ajal. Aastatel 1793-95 toimusid mõisas tööd ehitusmeister Bindriemi juhtimisel. Siis pikendati peahoonet kummastki tiivast 11 meetri võrra, kujundades hoone ümber varaklassitsistlikus stiilis. 1894. Aastal lisati hoone lõunaküljele massiivne neorenessanslikus võtmes rõdu arhitekt R. von Engelhardti projekti järgi. Ühtlasi kujundati ümber ka siseruume. Mõisa baroksesse ansamblisse kuulub ka iluaed, mille rajamisega alustati 1749. aastal. Juba siis ulatusid vaated hoone keskteljelt ümbritsevasse maastiku. 1790. aastatel kujunati iluaeda ümbritsenud parkmets vabakujulises võtmes ümber. Mõisaansambli korrastamist alustati Rakvere Metsamajandi eestvõttel 1970. aastate lõpul. Peahoone avati külastajatele 1987. aastal.</span>


source: A
code: 15931
name: Sagadi mõisa väravahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 481
same: A.15931
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aktsentraalse asendiga väravatorn, mida katab kõrge keskel laternaga kroonitud kuppeljas katus. Seinu liigendavad rusteeringud ja karniisid. Sissepääs suletud kahepoolsete puidust väravatega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1794-95</span>


source: A
code: 15932
name: Sagadi mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist ~1,5m piirdemüürid, mis piiravad end. rohtaeda. Kaetud pealt ühepoolse kaldega s- kiviga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. algul</span>


source: A
code: 15933
name: Sagadi mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, üheksaavalise kaaristu ja ulualusega, massiivne krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge poolkelpkatusega. Räästa all profileeritud räästakarniisid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. algul</span>


source: A
code: 15934
name: Sagadi mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud kivihoone, mis kaetud kõrge poolkelpkatusega. Nurgad rusteeritud,  räästa all profileeritud karniisid. Sissepääsu ees väike kolmnurkfrontoon.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18/19 s. vahetusel.</span>


source: A
code: 15935
name: Sagadi mõisa ait 2
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väiksem ristpalkhoone, millel ees kummalgi pool kaheavaline kaaristu. Kaetud poolkelpkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15936
name: Sagadi mõisa hobusetall
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike poolkelpkatusega krohvitud kivihoone. Avad pealt kergelt ümarkaarsed, fassaadi ilmestavad profileeritud räästakarniisid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. algul.</span>


source: A
code: 15937
name: Sagadi mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, üheksaavalise kaaristu ja ulualusega, massiivne krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge poolkelpkatusega. Räästa all profileeritud räästakarniisid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. algul. Restaureeritud ja ümberehitatud 20.s.  lõpul.</span>


source: A
code: 15938
name: Sagadi mõisa aednikumaja
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, poolkelpkatusega krohvitud kivihoone. Omab lakatube hoone otstel. Fassaadi ilmestavad profileeritud räästakarniisid ja nurgas rusteeritud liseenid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. IV v.</span>


source: A
code: 15939
name: Sagadi mõisa piimaköök
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud kivihoone, kaetud viilkatusega. Keskosas frontooniga kaetud kahekorruseline eenduv risaliit. Katusel vintskapid. Fassaadi ilmestavad profileeritud räästakarniisid. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18 lõpul või 19.s. algul. Ümberehitatud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15940
name: Sagadi mõisa jääkelder
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Praegune arhitektuurne välimus pärineb 20.s. IV. Pikk, pealt maani viilkatusega ehitis. Otsaseina sissepääsu ees varikatus, mis toetub kahele postile.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul või 19.s. algul. Varemeist ülesehitatud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15941
name: Sagadi mõisa triiphoone
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, mitmeosaline, kahepoolse kaldega kasvuhoone, mille vaheosad krohvitud valgeks ja kaetud S-kiviga. Arhitektuurne lahendus on stiliseeritud 20.s. IV v.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul või 19.s. algul. Varemeist ülesehitatud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15942
name: Sagadi mõisa töökoda
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>1-korruseline, barokses võtmes, poolkelpkatusega kaetud ja krohvitud fassaadiga kivist abihoone, mis paikneb tõllakuuri taga, esifassaadiga hoonete vahele jääva sisehoovi poole. Avad paiknevad fassaadil sümmeetriliselt. Avatäited on puidust. Massiivse maadligi hoone esifassaadil domineerivad kolm suurt akna-ukseava, mille kohal kitsad aknapilud. Hoone räästas jookseb profileeritud karniis. Restaureerimistööde käigus on hoone katusemaastikku lisatud kolm sümmeetriliselt paiknevat vintskappi. Abihoone paikneb peahoone esise väljaku idaküljele jääva suletud ansambli keskmes. Kaasajal on sealne hoonete vahele jääv hoov kujundatud ümber regulaarseks iluaiaks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul või 19.s. algul. Varemeist ülesehitatud 20.s. IV v.</span>


source: A
code: 15943
name: Sagadi mõisa kaalumaja
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, punasest tellisest ehitis, kaetud S-kivi viilkatusega. Fassaade ilmestavad historitsistlikud tellisornamendid ja ilusad kahepoolega pealt ümarkaarsed sissepääsuväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19/20 s. vahetuse paiku.</span>


source: A
code: 15944
name: Sagadi mõisa kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilus historitsistlik, dekoratiivsetest maakividest hoone. Kaetud S-kivi  viilkatusega. Fassaade ilmestavad punastest tellistest avade raamistused. Laia otsaviilu all puidust omapärane väljaehitis ainult katusealuse  ulatuses.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19/20 s. vahetuse paiku.</span>


source: A
code: 15945
name: Sagadi mõisa küün
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur viilkatusega kaetud krohvitud kivipostidega hoone. Postide vahed ristpalklaudadega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19/20 s. vahetuse paiku</span>


source: A
code: 15946
name: Sagadi mõisa moonakate-maja 1
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, krohvitud kivihoone, kaetud poolkelpkatusega. Avad pealt kergelt ümarkaarsed. Katuseräästa all lai krohvikarniis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18 s. lõpul.</span>


source: A
code: 15947
name: Sagadi mõisa moonakate-maja 2
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, 1-korruseline krohvitud kivihoone, kaetud poolkelpkatusega. Katusekorrusel vintskapid. Keskosa väikse tagasiastega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. IV v.</span>


source: A
code: 15949
name: Sagadi mõisa laut
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrge soklikorrusega ühekorruseline õhukese krohvikihiga paekiviehitis. Hoonet kattis poolkelpkatus. Praegu hoone varemeis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Sagadi mõisa linnaserehi ( hilisem tööhobuste tall) asub mõisa nn. kaldaaluses hoonetegrupis. Kalda ehk kildi peal paikneb mõisa hoonete põhiline osa. 

Hoone ehitamise aastat ei ole teada. Hoonet lähemalt uurides selguvad mitmed olulised ümberehituse jäljed. Neist suurim on olnud hoonele korruse juurdelisamine ja sellega seoses ka katuse uuendamine. 
See võis toimuda siis, kui linnaserehi ehitati ümber tööhobuste talliks, arvatevasti 19. saj. teisel poolel. Samal sajandipoolel ehitati mitmed teised linnaserehi naaberhooned - tööliste elamu (1876.a.), tiigiäärne jääkelder (1877.a) ja sepikoda 
Katuse uuendamise käigus (arvatavasti ajal, kui hoonet kasutati kolhoosi ajal karjalaudana) on hävitataud kõik räästa ja viilikarniisid. Säilinud on vaid hoone mõlemas otsas kelbakarniisi jäänused.
Hoone väravad, uksed, luugid ja aknad on kolhoosi karjalauda kasutamise ajal uuendatud või oluliselt remonditud</span>


source: A
code: 15948
name: Sagadi mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike krohvitud kivihoone, kaetud viilkatusega.  Avad pealt ümarkaarsed. 2/3 esifassaadist astub tagasi, katuseäär toetub kahele massiivsele kivist sambale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 15950
name: Sagadi mõisa kaev
type: ehitismälestis
alt_id: 481
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kiviraketisega kaev. Pealmine osa katustatud lameda viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Maaalune süvend ehitatud 18.s. lõpul. Maapealne ehitus ärineb 100% 20.s. lõpust.</span>


source: A
code: 15951
name: Toolse linnuse varemed
type: Linnus
alt_id: 453
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse tugines müüridele ja piirkonna looduslikele eeldustele, tsenrtraalkaitsele torni abil ja kastellile tema põhitunnustes.Linnus on piklik O-W- suunaline ehitis, S-küljel kolm tornilaadset eenduvat osa ja  NW-nurgas suur rondeel. Maa poolt kaitses seda üks väiksem ja teine suurem vallide ja kraavidega kindlustatud eeslinnus. Ehitati  vähemalt viies järgus. Vanim osa on W-fassaadi taga olnud, 15.s. alguses ehitatud piklik 3-korruseline elutorn mõõtmetega 7x20m, selle juurde kuulus ka  W-torn, mille nurgakvaadrid on allosas pooles kõrguses faasitud. Torni eraldab ülejäänud S-müürist vuuk. Sellesse majalinnusesse pääses läbi riivpalgiga suletava jalgvärava W-seinas. II ehitusjärgus 15.s. II v. laiendati linnust ja kohandati tulirelvadele. Kujunes välja sise- ja eeshooviga linnus, mis ulatus  kuni O-poolseima tornini. Eeshoovi  pääses O-müüris paiknenud laiast (2,6m) väravaavast, edasi  sisehoovi läbi teravkaarse värava. Sisehoovi N-küljel paiknevatesse ruumidesse viis omaette riivpalgiga suletav värav, mille külgedel olid laskeavad. Müüride kõrgus hoovi pinnast oli 14m, paksus ligi 2m. III ehitusjärgu ehitis on suur 4-nurkne O-poolseim torn, mis on laotud vastu vanema osa O-müüri, ilma seda lõhkumata. Torn oli mõeldud O-poolseima laagerhoovi väravatorniks, ehitati aga varem ja eksisteeris mõnda aega iseseisvana, sest läbikäguväravaid torni S- ja N-seinas sai sulgeda riivpalgiga torni seest. Laagerhoovi mõõtmed on 23,5x25m, tornil 9x10,5m. Seinad on suhteliselt õhukesed 1,2-1,5m. Omaette IV ehitusjärgu moodustab linnuse NW-nurgale rajatud ümmargune suurtükitorn. Tornil oli lahtine platvormkorrus, ülaäärt kroonisid kaitsekäigu sakmed nagu II ehitusjärgu müüridelgi. Samal perioodil kõrgendati müüre ja rajati linnuse N-küljele kaks danskrit. Viimases ehitusjärgus rajati laagerkastellile omane ringmüüriga eeshoov linnuse O-tiivas ning väravatorn selle ees. 17.s. oli linnus veel osaliselt kasutuskõlblik ja kaitsevõimeline. Lõplikult varemeis ilmselt Põhjasõjast alates.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Keskaegsetest linnustest üks  noorimaid. Rajati arvat. 1471 sadama kaitseks mereröövlite eest, ehitajaks ordumeister Wolthus v. Herset. 
Ehitati  vähemalt viies järgus. Vanim osa on W-fassaadi taga olnud, 15.s. alguses ehitatud piklik 3-korruseline elutorn mõõtmetega 7x20m, selle juurde kuulus ka  W-torn, mille nurgakvaadrid on allosas pooles kõrguses faasitud.
II ehitusjärgus 15.s. II v. laiendati linnust ja kohandati tulirelvadele.
III ehitusjärgu ehitis on suur 4-nurkne O-poolseim torn, mis on laotud vastu vanema osa O-müüri, ilma seda lõhkumata. 
Omaette IV ehitusjärgu moodustab linnuse NW-nurgale rajatud ümmargune suurtükitorn. 
Samal perioodil kõrgendati müüre ja rajati linnuse N-küljele kaks danskrit. Viimases ehitusjärgus rajati laagerkastellile omane ringmüüriga eeshoov linnuse O-tiivas ning väravatorn selle ees. 17.s. oli linnus veel osaliselt kasutuskõlblik ja kaitsevõimeline. Lõplikult varemeis ilmselt Põhjasõjast alates.</span>


source: A
code: 15952
name: Vihula mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 436
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on mitmejärguline, omades küll mitmeid arhitektuurseid elemente aga ei moodusta harmoonilist arhitektuurset tervikut. Laiendustega anti senisele baroklike, propottsioonidega hoonele historitsitlik ilme: see muutus ebasümmeetriliseks, kujundusse ilmus neorenessanslikke detaile. Hoone on  põhiliselt kahekorruseline, põhjapoolsest osast kolmekorruseline, kaetud erikõrguseliste viilkatustega. Täies ulatuses kellerdatud. Avad on markeeritud krohviraamistustega, osa II korruse aknaid on varustatud ka nende kohal olevate kolmnurksete ehisviiludega. Keskrisaliidil kolmnurkviil.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisana kujunes Vihula välja juba 15.s. 1605.a. omandasid mõisa rohekm kui kaheks sajandiks Helffreichid. 19.s. algul oli Vihula majanduslik olukord mingitel põhjustel muutunud ülimalt keerukaks. Sundoksjoni järgselt omandas mõisa A.W.E. v. Schubert. Õige pea võeti ette ka uute hoonete püstitamine, milledest esimeste hulgas  ehitati ümber ilmselt ka praegune peahoone. Kuigi  varasemalt eksisteeris sellel kohal üks väike puidust peahoone. Hoonet laiendati 1860.-70.a-il juurdeehitustega (ehit.-meister F.Modi). 1982.a. kui hoones oli invaliididekodu, toimus hoones suur tulekahju.</span>


source: A
code: 15953
name: Vihula mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur (10 ha +18 ha parkmetsa)ja looduslikult vaheldusrikas  ja kaunis paiknevus muudavad Vihula Lahemaa kaunimate hulka. Park on läbinisti kujundatud vabaplaneeringulisena: tema kõigi elementide - puistu, muruväljakud, teedevõrk, sillad, apviljonid, pingid jne - koosmõju on sõltunud kõige otsesemalt paiga reljeefist ja veestikust.
Mõisapargis on aduvad mitmed tsoonid: peahoone esine väljak lillede ja ringteega, sillakestega ühendatud saarte tsoon,  viljapuuaed, tagamõisast kagus olev terrassiline aed ja nn. jalutuspark. Kui peahoone ümbruses oli põhiroll istutatud taimmaterjalil ja lilledel, siis kaugem osa oli kujundatud looduslikust puistust. Valitsevad kodumaised liigid nagu pärnad, vahtrad, saared, metsapargis kuused, männid, siis osaliselt on parki täiendatud ka introdutsentidega nagu lehised, nulud, pun. leh. mägivaher jne. Kokku on ~50 liiki puid-põõsaid. Huvitava kujundusega oli ka rohtaed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud enamuses 19.s. jooksul erinevate etappidena.
Praegu parki ilmestavad väikevormid on projekteeritud arh. U.Arikese poolt.</span>


source: A
code: 15954
name: Vihula mõisa allee
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikalt mõisasüdamikku suunduv pärnaallee, kus osa puid küll tänaseks välja läinud kuid visuaalne efekt täiesti säilinud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Istutatud umbes 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15955
name: Vihula mõisa väravapostid
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2 neljatahulist valgeks krohvitud kiviposti, pealt püramidaalse plekk-katendiga. Otsas kuul. Räästa ääres väike ehiskarniis. Postidel omaniku vapikilbi-taolised plaadikesed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. arvatavalt 19.s. keskel.</span>


source: A
code: 15956
name: Vihula mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pea 2m kõrgused paekivimüürid on kaetud pealt S-kiviga ja on rajatud kaitsma endisaegset roht- ja puuviljaaeda. Müürid on säilinud kogu ulatuses. Müürides pealt ümarkaarsed väravaavad.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vihula mõisa piirdemüür asub aida ja tõllakuuri taga, mõisakompleksist lõunas. 
Hooldatud ja kasutuses, piirdemüüri sisse jääv maaala kasutatakse köögiviljaaiana, lille-ja õunapuuaiana.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s.</span>


source: A
code: 15957
name: Vihula mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, aidaga ühtse arhitektuurse ilmega, krohvitud kivihoone, kaetud poolkelpkatusega on kasutusel olnud sõiduhobuste talli ja töllakuurina. hoone fassaadi liigendasid varem poolkaarekujulised petikud, hiljem on fassaadid ümberehitustega rikutud. Ka selle hoone otsafassaadis on veel säilinud tüüpiline poolümar pööninguaken.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kaardil, mis pärineb ca.1820.a on tõllakuur praegusel asukohal. Mõisa hoonete loendis 1800.a. esineb üks tall, mis on kivihoone ning võiks olla tall-tõllakuur oma esialgsel varasemal kujul.</span>


source: A
code: 15958
name: Vihula mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, tall-tõllakuuriga ühtse arhitektuurse ilmega, krohvitud kivihoone, kaetud poolkelpkatusega. Hoone fassaadi liigendasid varem poolkaarekujulised petikud, hiljem on fassaadid ümberehitustega rikutud. Ka selle hoone otsafassaadis on veel säilinud tüüpiline poolümar pööninguaken. Peakarniis on suhteliselt lai ja profileeritud. Säilinud ka mitmeid detaile.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Ait asub mõisasüdamest kagus. Peahoone ja valitsejamaja vahelise iluaia ja pargi (tagamõis) lõunapoolsel küljel, valitsejamaja poolne hoone.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kaardil, mis pärineb ca 1820.a-st on praeguse aida asukohal pikk hoone, mida ilmselt võib samastada praegusega. 1800 a. mõisahoonete loendist selgub, et  aidahoone oli puuhoone. Mitmete renoveerimiste tulemusena, millele viitab ka fassaadi keskosas olev tahvel tekstiga "Renovirt 1834, 1853", on tekkinud praeguseni püsiv, kuid oma ajaloolise ilme kaotanud aidahoone.</span>


source: A
code: 15959
name: Vihula mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suhteliselt väike, meeldivate proportsioonidega kahekorruseline, S-kivi poolkelpkatusega krohvitud baroksetes vormides vana peahoone. Hoone on lihtsa telgsümmeetrilise plaanilahendusega ja koguka mantelkorstnaga keskel. Esimene korrus on võlvitud, kelder püuudub. Kõik fassaadid on lahendatud erinevalt. Esifassaadi keskel on räästakarniisilt tõusev kolmnurkviil. Kõikidel avadel lai krohviraamistus. Katuseääres eenduvad räästakarniisid. Põhjapoolsele otsafassaadile on hiljem juurdeehitatud puidust juurdeehitus, mille ülakorrusel verandataoline rohkete akendega lisapind eluruumidele.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub mõisasüdamest kagus, pargi ääres, oja kaldal. Praeguse peahoone vastas.Peahoone ja valitsejamaja (tagamõis, varasem peahoone)vahele jäävad kaks poolmaaalust keldrit ja iluaed. Hooned asuvad loode-kagu teljel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisana kujunes Vihula välja arvatavalt juba 15.s. 
1605.a. omandasid mõisa rohkem kui kaheks sajandiks Helffreichid. Vanimaks hooneks ansambli territooriumil  on nn. Tagamõis. Hoone plaanilahendus viitab 17.s. ehitustavadele. Juurdeehitus 19.s. (EA)</span>


source: A
code: 15960
name: Vihula mõisa kohvimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Templikesena mõjuv, toskaana orderis sammastega kujundatud "kohvimaja" asub kõrgel paest kaldapealsel, kust on jälgitav kogu maaliline veskijärv. Puidust seinte, paekivisoklil, katusetellistest sadulkatusega ristkülikukujuline pargipaviljon. Aknad puuduvad. Otsafassaadides laiad klaasitud tiibuksed ning nende kohal poolringikujuline päikeseaken. Nii ees kui taga külgedelt avatud portikusetaoline osa, mis piiratud puidust balustritest rinnatisega. Pinnasreljeefist tulenevalt on hoone soklikorrus pargi poolt paari trepiastme kõrgune, paisjärve poolses otsas täiskorruse kõrgune ning sellesse ossa on ehitatud kelder-panipaik. Uks asub otsafassaadis olevas ümarkaarses nišis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. arvatavalt juba 19s. I poolel, ümbeehitatud (rekonstrueeritud)19.-20.s. vahetuse paiku.</span>


source: A
code: 15961
name: Vihula mõisa kelder 1
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Õllekeldrina tuntud suur paekiviehitis, pealt kaetud mulla ja mätastega. Ukseava asub peahoone poole. Planeeringuliselt sümmeetriline - lisaks keskkäigule on sel 2 suurt silindervõlvidega ruumi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kelder asub Vihula mõisa peahoone ja valitsejamaja vahelisel haljasalal,ojapoolses osas,kõrgem küngas. Peahoonest ca 100m.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kindlad andmed puuduvad, jäädes klassitistlike rajatiste hulka (19.s.)</span>


source: A
code: 15962
name: Vihula mõisa kelder 2
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Fassaadiga järve poole pööratud, mullapinnast kerkiva kahes kõrgusjärgus viilkatusega end. jääkelder. Keldri otsafassadis on suur ümarkaarne ukseava, mida on ümber ehitatud. Pealt mätastatud. Kelder omab esikut ja 25m2 silindervõlviga ruumi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>
Vihula mõisa kelder asub Mõisa peahoone ja valitsejamaja vahelisel haljasalal. Valitsejamaja poolses osas, tiigi(jõe) kaldal. Sissepääsuga tiigi poolt.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kindlad andmed puuduvad, kuuludes klassitistlike rajatiste hulka (19.s.)</span>


source: A
code: 15963
name: Vihula mõisa käsiait-tuvila
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Omaaegne käsiait on kasutusel olnud ka tuvilana. Hoone on klassitistlikus stiilis väike, hästi proportsioneeritud mitmete stiilsete elementidega kahe korruseline kõrgelkivist soklil, S-kivi kelpkatusega. Peakorrust eraldab ülakorrusest vertikaalliistudest moodustatud vahevöönd või karniis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1831. Hävis 1982.a. tulekahjus. Rekonstrueeritud 20.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15964
name: Vihula mõisa palmimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitistlikus stiilis end. Palmimaja on küllaltki hästi proportsioneeritud ehitis, mitmete toredate stiilsete elementidega. Kõrge poolkelpkatusega kaetud S-kivi. Tiikide poolt kõrge soklikorrusega.(hoone kirdepoolne osa)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Teenijatemaja nr 2 asub mõisa südamikus.
Teenijatemaja 2, endine palmimaja, jääb mõisa peahoonest ca 2om kirde suunas, asub mõisa peahoone ette jääva haljasala ääres.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>
Ehit. 1831. Hävis 1982.a. tulekahjus. Rekonstrueeritud 20.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15965
name: Vihula mõisa pesuköök
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike hästi proportsioneeitud, ühekordne krohvitud kivihoone, kaetud laastust viilkatusega. Fassaad on liigendatud mitmete liseeidega, milles petikavad. Katusealusel profileeritud karniidid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. 30.ndatel aastatel. Ajaloolises õiendis käsitletud pesuköögina.</span>


source: A
code: 15966
name: Vihula mõisa jääkelder
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, kõrgetasemeliselt laotud ühekorruseline paekiviehitis, punasest savikivist viilkatusega. Reljeefist tulenevalt jõe poolt kõrge sokliga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>
Jääkelder asub Vihula mõisa südamikus, peahoone taga, paralleelselt peahoonega, üle sõiduteed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 15967
name: Vihula mõisa möldrimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, ühekorruseline, krohvitud viilkatusega paekivihoone. lihtsa fassaadilahenduse ja viimistlusega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Möldrimaja asub Vihula mõisa südamikus, parkimisplatsi ääres. Jääkeldrist põhja pool. Vesiveski kõrval.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 18.s. Mõningatel andmetel eksisteeris juba 1732.a., mil sinna pandi elama mõisa rätsep.  Vihula möldritest on mõned nimeliselt teada juba 17.s. keskpaigast. Nii näiteks on 1655 siin möldriametiti pidanud Josti Jürgeni nimeline päristalupoeg</span>


source: A
code: 15968
name: Vihula mõisa vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lihtne, krohvitud paekivihoone, kaetud kõrge S-kivi viilkatusega. Põhiplaanilt L-kujuline, millede müüride paksus ulatub 70cm. Peafassaadis 3 teravkaarset akent, otsafassaadis tüüpiline poolümar  päikeseaken, katuseääres profileeritud karniis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimesed teated veski kohta ulatuvad tagasi 1586.a.-sse. Veski võis eksisteerida juba märksa varemalt.</span>


source: A
code: 15969
name: Vihula mõisa veskitamm
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist krohvitud tammipõsed. Puidust lüüsidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Veskitammid pidi rajatama veskihoonega samaaegselt seega juba 16.s.
Paekivist krohvitud tammipõsed, rekonstrueeritud 20.s.</span>


source: A
code: 15970
name: Vihula mõisa viinaköök-nuumhärgade tall
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kogukaim hoone kogu kompleksis. Massiivsete paekivist üldvormidega, mida katab kõrge poolkepkatus, omades eenduvat risaliiti, kus asetseb sissepääsuuks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Piirituse põletamisest on andmeid juba 18.s. keskpaigast. Praegune kogukas viinavabrik pärineb 19.s. II v. Hiljem ümberehitatud tööliskorteriteks.</span>


source: A
code: 15971
name: Vihula mõisa moonakatemaja
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>L-kujulise põhiplaaniga väike maakivi-tellise segatehnikas, krohvitud hoone. Kaetud s-kivi viilkatusega. Avad pealt kaetud tellistest ehiskarniisiga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vihula mõisa moonakatemaja nr2 on mõisasüdamiku hoonetest kõige loodepoolsem hoone, mõisa majandustsoonis, risti karjalaudaga(reg. nr 15972), vahe ca 5m.Ümbrus vajab korrastamist. Isekasvanud võsast ja olmeprahist, hoonedst loodes.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pärineb 20.s. algusest. Kohalik rahvas tunneb hoonet sepapajana või mehhaanikatöökojana.</span>


source: A
code: 15972
name: Vihula mõisa karjalaut
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, poolkelpkatusega laudahoone, mille fassad on liigendatud väikeste pealt segmentkaarsete akendega. 
Teine, kokku kolmest laudast koosnev kompleksi, hoonetest oli varem nuumhärgade tall, hiljem tööhobuste tall on samuti krohvitud paekivihoone poolkelpkatusega. Suurted aknad on hilisemate ümberehituste tulemus.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vihula mõisa laut asub mõisa majandustsoonis, mõisa peahoonestloodes.
Sagadi poolse mõisasse sissesõidutee alleest põhjapoolse asfalttee ääres.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1800 olid loomalaudad veel puidust. Praeguseni säilinud hooned olid kaardile kantud juba 1820, seega jääb nenede ehitusaeg sinna vahemiku. Suuremale ümberehitusajale 1877.a. viitab dateerimistahvel. Viimane suurem ümberehitus on toimunud 1952.a. rekonstrueeritud 20.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15973
name: Vihula mõisa sepamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Madal, ühekorruseline, katud S-kividest täiskelpkatusega. Kõikide akende kohal eenduvad tellistest ehissillused. Hoone telliskorsten on ülakarniisiga. Profileeritud karniis ka katuseräästa all.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1828.s., sellele viitab tahvlike fassaadil samas ka hiljem lisatud daatum 1886, mis näitab ümberehituse aega. Rahvas tunneb hoonet kui jäägri maja.</span>


source: A
code: 15974
name: Vihula mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike krohvitud kivihoone, kaetud s-kivi viilkatusega. Sissepääsu kohal tugevalt eenduv tellistest ehissillus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. ilmselt samal ajal kui sepa elamugi, seega 1828.a.</span>


source: A
code: 15975
name: Vihula mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, nn. hollandi tüüpi 4-korruseline tuulik.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>

Mälestis, tuuleveski, asub Sagadi poolt Vihula mõisasse viivast teest ca 100m edelas, vahetult enne mõisaalleede algust, kõrgel künkal põllul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. hävis suures tulekahjus 1917.a.
(Vihula mõisa arhitektuurajalooline ülevaade, A. Hein, 1988, RUPI "Eesti Ehitusmälestised")</span>


source: A
code: 15976
name: Vihula mõisa magasiait
type: ehitismälestis
alt_id: 437
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, kapitaalne, sisemuses võlvitud majandushoone, praegu katuseta.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pärineb 19.s. III v.</span>


source: A
code: 15977
name: Inju mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neorenessanss-stiilis, kogukas peamiselt 1, osaliselt kahekorruseline puhtalt laotud kollasetoonilistest paekivikvaadritest. Esifassaadi keskel on kolme kõrge avaga kaaristu, sellest vasemal kõrgem 2-korruseline, paremal madalam risaliit, tagafassaadil avar lahtine veranda. Kujunduses on olulisem osa laiadel räästa- ja vahekarniisidel, aknaid vormivail kaarfrontoonidel. Üldist massiivsust rõhutavad 4-tahulised dekoratiivsed tulbad katuse nurkadel. Ruumikavatise keskmeks on suhteliselt pikk ja kitsas vestibüül, mille ühes otsas on trepp. Valdavalt neorenessanslik intejöörikujundus on säilinud suhteliselt terviklikult (mitmes ruumis ornamentaalsed laemaalingud, kasettpaneelid jne.)(EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Palazzotaoline härrastemaja valmis 1894.  Hoones on asunud lastekodu. Praegusel hetkel on kasutuses eramõisana.</span>


source: A
code: 15978
name: Inju mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park kaheosaline - hoonete lähiümbruse 4,8ha pargiosa on kujundatud arhitekt W.v. Engelhardti projekti järgi ja suurem mõisasüdamest O pool paikneb 11,4ha parkmets. peahoone ette jää avar muruväljak, mis liigendatud üksikpuudega ja ümbritsetud ringreega. Ka hoone vasakule otsafassaadile jääb avar, vabakujuline väljak okaspuurühmadega. Parkmetsa puistu on kujundatud looduslikust männikust, mida on täiendatud kuuse, jalaka ja vahtraga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Suur, vabakujunduslik park rajatud  arh. W.v. Engelhardti projekti järgi 19.s. lõpul v. 20.s. algul.</span>


source: A
code: 15979
name: Inju mõisa pargi purskkaev
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümar, betoonist valatud, madala  ornamentaalse äärisega veesilma alus. Sees säilinud ka purskkaevu torud ja otsik.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19/20 saj, vahetuse paiku.</span>


source: A
code: 15980
name: Inju mõisa ait 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2-korruseline, historitsistlikus stiilis, viilkatusega kaetud, krohvitud fassaadiga kivist aidahoone. Hoone paikneb majandushoovis esifassaadiga mõisa peahoone poole. Avad paiknevad korrapäraselt. Avatäited on algselt olnud puidust. Hoone hallika krohviga kaetud fassaadil domineerivad heledad nurgaliseenid ja avasid ümbritsevad laiad dekoratiivsed ehisraamistikud. Nende kohal on hoone räästas profileeritud sarikaotsad. Hoone on ümber ehitatud elamuks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. IV v.</span>


source: A
code: 15981
name: Inju mõisa ait 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on kuusnurkse põhiplaaniga, ühekorruseline paekiviehitus. Hoonet katab eterniitkatus. Sissepääs suurte kõrgete kahepoolega väravate kaudu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. IV v.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 15982
name: Inju mõisa riistakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, lihtsate fassaadidega, kõrge viilkatusega paekiviehitis, millel õhuke krohvikiht. Esifassaadis kolm, pealt ümarkaarset sissepääsuava.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. IV v.
</span>


source: A
code: 15983
name: Inju mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, lameda eterniitkatendiga viilkatusega, krohvimata, lõhutud maakividest hoone. Nurkadel hamhuvad plokid on klombitud. Samasugused plokid katavad ka avade kaari. Silluste kivid klombitud trapetsikujulisteks. Otsafassaadis suur suur viiluuks ja kõrged aknad, mis omavad kõrgeid kaari.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 20.s. algul.</span>


source: A
code: 15984
name: Inju mõisa moonakatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilusate proportsioonidega, 2-kordne, madala lameda viilkatusega paekivihoone. Alumise korruse osas krohvimata, ülemine korrus õhukese krohvikihiga. Alumisel korruse avad peal ümarkaarsed ja väikese krohviraamistusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. IV v.</span>


source: A
code: 15985
name: Inju mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, lameda viilkatusega  historitsistlike detailidega paekiviehitis, mis kaetud õhukese krohvikihiga. Hoone on risti ühendatud väikse juurdeehitise abil  riistakuuriga. Pealt kõrgelt ümarkaarsed avad on dekoreeritud krohviraamistusega, mille eenduvas osas lukukivi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. IV v.
</span>


source: A
code: 15986
name: Mõdriku mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 457
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Osalt vasall-linnuse müüridele püstitatud härrastemaja on valminud kahes järgus. Varasem barokne suure mantelkorstnaga O-tiib, seejärel lihtsam klassitsistlikus lakoonilise fassaadilahendusega W-tiib. Hooneosad on seotud laia kolmeavalise kaaristuga läbikäiguga ja II korrusel sammasportikusena kujundatud sammasrõduga väravahoonega. Fassaadid kujundatud profileeritud karniisidega ja soklikorruse rusteeringuga, peauks(19.s.). Sisekujunduses valitseb hilisklassitsism. Tähelepanuväärsemad ruumid on poolümara põhiplaaniga skulptuuriniššide ning trafarettmaalingutega vestibüül ning suur saal tahveldisteks liigendatud seinte ja neorenessansliku stukkdekooriga ning O-osa kaminaga saal. (arh. mälestise pass, 1984; EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Valminud esialgsel kujul juba 18.s. lõpukümnetel. Kaulbarside valdusajal. Järgneva aastasaja jooksul korduvalt laiendatud, suuremad ümerehitused 20.s. algul.
Pärast sõda oli häärberis Vinni NST  õppehoone.
(arh. mälestise pass, 1984)</span>


source: A
code: 15987
name: Mõdriku mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mitmeosaline, suur valdavalt vabakujunduslik park, ümbritseb peahoonet. Peahoonest idasse jääb terrassidega kujundatud regulaarstiilis pargiosa. Sinna viib vanadest paeplaatidest tee, mille otsas vanad kuulidega graniitpostid. Vanale (19.s. II v. ) pargiobeliski alusele on paigutatud kaasaegne skulptuur, mis ääristatud vanade graniitpostide ja sepiskettidega. Peahoone esine väljak on erandlikult teedevõrguta. Vabakujunduslikud pargiosad baseeruvad ansamblit ümbritsevatele tiikidele, millede vahelt kolmest küljest suubuvad ansambli keskmesse sissesõiduteed. Sissesõiduteede suuna muutustega on muutunud ka härrastemaja esise peaväljaku asukoht (kord esi- kord tagafassaadil) ja taandunud lõpuks teekolmnurgaks peahoone ees. Pargis olnud mitmetest monumentidest on tänaseni säilinud üksnes nn. Valgehobusemäel paiknev 1812.a. Napoleoni sõjakäigule püstitatud impossantne kivisammas. (ajalooline õiend, 1973; arh, mälestise pass, 1984; EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 18.s. II poolel regulaarstiilis, samal ajal kujundati allikad  korrapärasteks tiikideks. Laiendatud ja rekonstrueeritud 18.s. lõpul kui rajati terrassid ja peahoone esine ringteega sissesõit. 19.s II poolest algas laiaulatuslik laiendamine ja rekonstrueerimine vabakujunduslikuks, mil parki asetati mitmeid pargimonumente. 20.s alguses viidi läbi ulatuslikke istutustöid ja muudeti liiklussüsteemi. Sovhoostehnikumi ajal on pargi tiike puhastatud, parandatud teekatendeid ja istutatud uusi puid. Unarusse on jäänud parkmets.
(ajalooline õiend, 1973)</span>


source: A
code: 15989
name: Mõdriku mõisa sild
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Massiivne ühe avaline, võlvitud pae- ja maakividest sild. Teeosa ääristatud külgedelt kõrgendustega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s.</span>


source: A
code: 15990
name: Mõdriku mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, 3-korruseline kõrge maakivisoklil, krohvitud kiviehitis. Tänaseks ümberehitatud elamuks. Kahe korruse ulatuses on säilinud ümarkaarsed aknaavad. Kolmanda korruse pealisehitus täiesti uus. Peal lame plekkviilkatus. Otsas historitsistlik nurgaliseenidega ja katusetornikestega ehitis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s.</span>


source: A
code: 15991
name: Mõdriku mõisa karjalaut 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, krohvitud viilkatusega hoone.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul.
Täielikult ümberehitatud.</span>


source: A
code: 15992
name: Mõdriku mõisa karjalaut 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk maa ja paekividest kelpkatusega hoone. Akna ja ukseavad markeeritud heleda rustikaga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul.

Osa avasid kinniehitatud. Aknaavad laudadega suletud.</span>


source: A
code: 15993
name: Mõdriku mõisa tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, eterniit viilkatusega maakividest hoone. (katus avariiohtlik) Ümarkaarsed uksed, aknad ja nurgad markeeritud krohvirustikaga. Osa avasid tellistega kinni ja ümberehitatud. Samas säilinud vanu sepistega kalasabalaudisega uksi. Üks otsaviil ehitatud kinni laudadega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15994
name: Mõdriku mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Historitsistlik, maakividest, mitmest eri osast koosneva ja madalate viilkatustega hoone.  Avad ja nurgad  heleda krohvirustikaga. Osa avasid ümber ja kinniehitatud. Sälinud ka kalasabalaudisega uksi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 15995
name: Rägavere mõisa vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: 461
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvitud 2-korruseline paekivihoone, S-kivi poolkelpkatusega. Alumisel korrusel veskituba jahvatusmehhanismiga. Kaks lage - kivilagi kahe paari kividega, selle peal kotilagi. Jahvatusmehhanism osaliselt säilinud</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehit. 1864.a. 1970-ndail rekonstrueeritud Vinni NST puhkeruumideks (saun, peosaal jne.)</span>


source: A
code: 15996
name: Piira sild
type: ehitismälestis
alt_id: 458
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahe kaarvõlviga  paerinnatisega sild. Kogupikkus ca 15 m, võlvkaared  a`ca 3,3 m,  jäämurdjatega. Pikitõus puudub. Võlvid kohalikust paest. </span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Rakvere linna piiril Rakvere Tartu mnt kõrval. T-21 Rakvere-Luige/Piira küla, Karkuse küla</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. alguses.</span>


source: A
code: 15997
name: Vinni mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, erandliku plaanilahendusega, I kordne, kõrge soklikorrusega, krohvitud kivihoone. Kastellilaadne ehitis, mille hoovi sissepääs külgedelt. Peakorpus teistest veidi laiem ehitis, kaetud kelpkatusega. Räästakarniis lai ja profileeritud. Esiküljel eendatud 4 aknavahe laiune keskrisaliit ja 3 aknavahe laiused külgrisaliidid. Põhikorpuse hooviküljel eendub 3 aknavahe laiune keskrisaliit.  Soklikorruse aknad on väiksemad, ruudukujulised  ning omasid algselt 12 ruutu. Peakorruse aknad on väga kõrged, omasid algselt 8 ruutu. 
Hooneploki külgtiivad on kitsamad ja madalamate katustega. Räästakarniis, akende kuju ja kujundus kordab põhikorpuse kujundust – kergelt eendatud külgrisaliidid, parempoolsel külgfassaadil ka keskrisaliit. Sissesõit sisehoovi toimub keskteljelt läbi kõrge kaarega kaetud suurte avade. Vasakpoolses osas on keskosas vaid madal läbikäik ja sissepääs majandusruumidesse soklikorrusel. Hoone sisehoovis ühtlaste vahedega paigutatud katusaknad. Hoone tagaküljel paiknenud tiib on hävinud, selle asemel uus hoone. 
Hoone ruumid on põhikorrusel anfilaadsed, Soklikorruse ruumid enamuses võlvitud lagedega. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisana esmamainitud 1531. aastal. Mõis on kuulunud Taubedele, Budbergidele, Rennenkamffidele. 1783. aasta asutati pärast Johann Dietrich von Rennenkampffi surma Johann Dietrichsteini nimeline aadlipreilide pansionaat, mis 1806. aastal muudeti kooliks ja kasvatusasutuseks. Kool asus hoones ka pärast Teist maalimasõda. 
(pargiankeet, 2002)
Härrastemaja laiem põhikorpus on ehitatud ilmselt 18.s. II p. (viiluväljas asusid 1783.a. Vinni aadlikooli asutatnute vapid) ilmselt siis liideti peakorpusele kolm tiibhoonet, seega 18.s. s. IV v. 
19.s.üht  tiibhoonet laiendati ning samal ajal ehitati ka historitsistlikus stiilis rõdu. 
</span>


source: A
code: 15998
name: Vinni mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on vabakujuline. Paikneb hoone ümber hoonest laugjalt laskuval alal. Härrastemaja ees asub võrdlemisi suur vaba piirjoonega esiväljak. Härrastemaja  taga asus varem suurem aed ehisaia osadega, mille asemele on rajatud elamurajoon. 
Algne teedevõrk on täies ulatuses ümberehitatud uut planeeringut arvestades.  Kahelt küljelt piirab parki maantee. 
Lähipark läheb  üle Vinni tammiku parkmetsaks. Tammik on kujunenud 300-400 aastat tagasi, praeguste tammede vanus on 250-270 aastat, puud on üle 20 meetri kõrged, ümbermõõt kuni 4,2 meetrit.   
Valitsevaks puuliigiks on tamm, pärn, vaher, on ka vähesel määral kuuski, kõrvalhoonete vahel saari. 
(pargiankeet, 2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1783. aasta asutati Vinni,  pärast Johann Dietrich von Rennenkampffi surma, Johann Dietrichsteini nimeline aadlipreilide pansionaat, mis 1806. aastal muudeti kooliks ja kasvatusasutuseks. Ilmselt sellel ajal algas ka lähipargi kujundamine ja veelgi hiljem tammiskust metsapargi kujundamine ja sinna teedevõrgu rajamine. 
Kuna Kool oli Vinnis ka 20.s. on täiendusistutusi tehtud pidevalt.</span>


source: A
code: 15999
name: Vinni mõisa jääkelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jääkeldrina kasutatud mälestis on  ümmargune paekiviehitis, pealt kaetud mulla ja mätastega. Ukseava asub põhja pool. Põhiplaaniliselt on kelder sümeetriline, keskel ümarkelder läbimõõduga ca 4.6m ja  mille ümber 2,3m laiune paekivist silindervõlvidega ringkelder. Keldrit on algupäraselt olnud kaetud kaheksanurkse katusega, mille kandekonstruktsioone kandnud paekivist toetuspostid on osaliselt tänaseni säilinud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vinni mõisa jääkelder asub mõisakompleksi südamikus, peahoone ja valitsejamaja vahelisel haljasalal. Peahoonest ca 30m ida pool, kõrgem küngas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kindlad andmed puuduvad, jäädes klasssitsistlike rajatiste hulka.</span>


source: A
code: 16000
name: Vinni mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur ja pikk krohvitud kivihoone, mille keskosas pealehitus puidust. Omab ilmselt kaasajal väljaehitatud lakakorruse. Hoonet katab kõrge ja üleulatuvate räästastega viilkatus.  Ka pealeehitis on kaetud samades vormides kuid lamedama katusega. Selle seinad on kaetud püstlaudisega. Aknad lihtsad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18/19 s. vahetusel. Ümberehitatud 19 s. lõpul.</span>


source: A
code: 16001
name: Vinni mõisa kuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega krohvitud paekivihoone. Kaetud kõrge kelpkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone ehitatud 19s. keskelt.</span>


source: A
code: 16002
name: Vinni mõisa tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Eraldi asetsevad  hooned moodustavad nelinurkse hoovi. Pikad krohvitud paekivihooned, kaetud viilkatustega.  Otsaviilud püstlaudvoodriga. Aknad eri suuruse ja kujuga. 
Hoonetest tähelepanuväärivaim on teeäärne tall. Kaetud seintest kõrgema kelpkatusega. Räästa all kitsas ja tugevalt eenduv laudkarniis.  Pealt ümarkaarsed aknad asetsevad ühtlaste vahedega . Säilinud üksikud lattrauast sepistatud trelle.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hooned võivad pärineda 19s. keskelt.</span>


source: A
code: 16003
name: Viru-Jaagupi kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 471
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algkirik on suurelt osalt säilinud praeguse kiriku idapoolses osas; koosnes kolmelöövilisest kodakirikulisest pikihoonest, väiksemast nelinurksest koorist ja neljatahulisest tornist, mis ülaosas oli kaheksatahuline. Ukseavad lääne- ja lõunaseinas on algse kujunduse kaotanud; säilinud pole ka akende ehisraamistikke. Tõusva kiirujoonega ristvõlvil on kooris erandlikult kaheksa roiet (vrd. Tallinna toomkiriku koor), mille hilisgooti profiil koosneb kahest pirnvöödist; nurkades toetuvad roided pikaks venitatud püramiidjatele konsoolidele. Pikihoones on servjoonvõlvid; nende arkaadi- ja vööndkaartel on koori võlviroietega sarnane profiil; konsoolid on trapetsikujulised ja liigenduselt kaheosalised. Kirjeldatud vormid kuuluvad Tallinna Ja Harju hilisgootikasse. Tallinna-pärane on ka piilarite kaheksatahuline kuju ja geomeetriliselt lihtne talum. Koori idaseinas on erandlik sakramendiniśś, mis läbi seinamüüri ulatudes võimaldas hostia eksponeerimist ka väljasolijaile. 
Kaitse all veel  õlimaal "Mehe rinnaportree" (17. sajand), neli figuuri (puunikerdus, 16. ja 17. sajand). 
(Villem Raam Eesti arhitektuur, 1997)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Viru-Jaagupi kirik (pühitsetud apostel Jaakobusele) sai Liivi ordult korduvalt maa-annetusi (1453, 1473, 1482, 1504) ja oli orduvõimu lagunemiseni Rakvere Maarja kiriku (asus ilmselt linnuses) abikirik. Ehitatud tõenäoliselt 15. sajandi teisel veerandil Rakvere ordufoogti toetusel. Võimalik, et juhtivaks meistriks oli Andreas Kulpesu Tallinnast, keda Rakvere foogt 1427. a. kutsus uue kiriku ehitamisele, kohta mainimata.
Kirik rüüstati Liivi sõjas; taastati 1667. a., mil oletatavasti ehitati ka käärkamber. Rüüstati uuesti Põhjasõjas (1703), mil põles osa kiriku interjöörist. Aastatel 1877-78 kirik rekonstrueeriti: algne torn lammutati, pikihoonele lisati kaks uut traveed ja uus läänetorn (48 m); interjööris säilis vana ehituslaad, eksterjöör kujundati neogootiliseks.</span>


source: A
code: 16004
name: Viru-Jaagupi kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 471
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirikut ümbritseb põhjast, idast, lõunast paest ca 1m  paest piirdemüür. Lääneküljel on osaliselt säilinud puitlippidest aed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kirik on ehitatud tõenäoliselt 15. sajandi teisel poolel. Liivi sõjas rüüstatud kirik taastati 1667. aastal. Hoone sai kannatada ka Põhjasõjas. Kirik rekonstrueeriti aastatel 1877-78 ja hoone eksterjöör kujundati ümber neogooti stiilis. Kirikut ümbritsev kirikuaed on rajatud tõenäoliselt koos kiriku ehitamisega. Kirikuaias paikneb 19. sajandil ehitatud kabel. Kirikut ümbritsev piirdemüür pärineb 1861. aastast ja selles olev neogooti stiilis peavärav kiriku rekonstrueerimise ajast. Kirikukihelkonna ajalooline saksakeelne nimetus on Wierland.</span>


source: A
code: 16005
name: Viru-Jaagupi kirikuaia kabel
type: ehitismälestis
alt_id: 471
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suureusega kiviplokkidest kiviehitia. Kaetud kõrge viilkatusega. Kahe poolega kõrge sissepääsuukse kohal kaks pealt teravkaarset akent.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16006
name: Viru-Jaagupi pastoraadi peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, ühekorruseline puitehitis. Kaetud kõrge poolkelpkatusega. Baroklik puitehitis oli algselt anfilaadse planeeringu ja mantelkorsten köögiga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub kirikuaiast S-s.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1756, pärast eelmise hoone põlemist. Restaureeritud 1960a-tel. (Eesti arhitektuur, 3)</span>


source: A
code: 16007
name: Voore mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neorenessanss-sugenetega historitsistlik peahoone on põhiosas 2-, tiibosas ühekorruseline.Hoone on kaetud heleda krohviga, nurkades tellistest hambuvad kvaaderliseenid ja aknaääristes laiad tellismüüritised. Põhiosa esi- ja tagafassaadi liigendavad nõrgalt eenduvad risaliidid. (Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II p.</span>


source: A
code: 16008
name: Voore mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on vabaplaneeringuline, keskmise suurusega, kaheosaline. Peahoone ette jääb avar ovaalne esiväljak, mida ilmestavad äärtel puuderühmad ja üksikud puud (tamm, vaher, kuusk, kased, mänd, vaher, haab). Väljak on piiratud ringteega, kuhu suunduvad kiirtena juurdepääsuteed. Peatee suundub  küljelt peahoone kahekordsele otsafassaadile, ääristatuna lühikesest vahtra-saare-pärnaalleest. Peahoone taga on suur lage muruväljak,  mida piirab  puiestee.  Puud olid rühmitatud kontrasti põhimõttel: tamm-kask, tamm-vaher. Üksikud kuused. Park on oma kompositsioonilise terviku kaotanud.  Muutunud metsalaadseks, kaootiliselt kasvamajäetud puudenoorendikest ja üksikutest säilinud põlispuudest.  Võsa on paari aasta eest raiutud. 
Peahoonest SW on olnud tiik, mille asukohta võimalik aimata ainult katkujuure järgi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. lõpul.</span>


source: A
code: 16009
name: Voore mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõisahoonetest vanim ja tähelepanuväärseim. Suur, , hilisbarokne  kivihoone. Kaetud kõrge poolkelpkatusega. Esiküljel 5-avaline kaaristu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. lõpul.</span>


source: A
code: 16010
name: Malla mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone on suur, keldri ja kõrge mansardkatusega 2-korruseline kivihoone kündi veerel. Tema barokselt kompaktset põhiosa on 1880. a-te algul laiendatud W-tiiva kitsa galerii-taolise pikendusega, mille lõpetab tömpja telkkiivriga 4-korruseline torn; O-tiiba on pikendatud müüridest piiratud siseõuega, millega külgneb 2-korruseline köögiplokk. Esifassaadil on kaarjas rinnatisega sisse-sõidupandus, selle köhal suur kaaristuga rõdu; veel suurejoonelisem, alumisel korrusel mitmetahuliste tulpade, II korrusel avarate kaarakendega palkon on hoone pargiküljel. Rikkalik neo-renessansi laadis historitsistlik dekoor: rustikas alumine korrus, mansardaknad kolmnurkfrontoonide ja voluutidega, profileeritud räästa- ja vahekarniisid jne. W-poolse juurdeehitise kohal on katusaed. Enamik ruume paiknes algselt anfilaadselt, esindusruumid II korrusel. (EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Malla mõisat (saksa k Malla) on esmamainitud 1443. aastal. Mõis oli keskajal välja ehitatud vasallilinnuse ehk kindlustatud mõisahoonena. 1620tel aastatel sai mõisa omanikuks Gustav Horn, hilisem Liivimaa kindralkuberner. 1631-33 remontis ta vana mõisamaja.1651-54 lasi ta ehitusmeister Zacharias Hoffmannil mõisa püstitada esindusliku kahekorruselise peahoone, mis purustati Põhjasõjas 18. sajandi algul. Peale Põhjasõda kuulus mõis von Löwenwoldedele, hiljem aga von Tiesenhausenitele. Põhjasõjas purustatud mõisahoone taastati 1770tel aastatel varaklassitsistliku kahekorruselise kiviehitisena. Pärast 1880. aasta hävitavat tulekahju taastati mõisahoone vanade müüride põhjal suurejoonelise neorenessanss-ehitisena, mis valmis 1883. aastal. Hoonele tehti murdkelpkatus ning seda pikendati vasakust otsast kitsa galeriiga, mille lõpetas neljakorruseline sihvakas vaatetorn. Siseruumid kaunistati arvukate maalingutega. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Olga von Lwowski. Mitu aastakümmet tühjalt seisnud ja tugevalt lagunenud hoone läks 1999. aastal eravaldusse.
(http://www.mois.ee/viru/malla.shtml)</span>


source: A
code: 16011
name: Malla mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega (6,2 ha) Fr. Winkleri  rekonstrueerimisprojekti järgi 19.s. lõpul kujundatud pargi kujundus lähtus samadest põhimõtetest nagu pargi algkavatis. Vabaplaneeringulise pargi põhiosa paikneb peahoone taga klindiveere all, osal. piirab seda kivimüür. Sümmeetriliste terrasside ning tiikide-kanalite süsteemis on tajutav selle algselt regulaarne kavatis. 
Mõisa viivad  kahelt poolt , T tähe kujuliselt suunduvad saarealleed. Hoonete vahele jõudes avaneb vaade teljel paiknevale peahoonele ja kahel pool sümmeetriliselt paigutud kõrvalhoonetele . Hoonete vahel ovaalikujuline üksikute puudegruppidega (saar, vaher) muruväljak. Esiväljaku O-küljel asub endine kõrge kivimüüriga piiratud suur viljapuuaed.
Peahoone taga laskub maapind astanguna järsult. Looduslikku klindinõlva ära kasutades on moodustatud kunstlikud terrassid. 
Peahoone tagune peatelg oli avatud kesksiht tihedamate külgedega, tagaserval läks park sujuvalt üle metsaalaks. Terrassi külgedelt viisid alla trepid. 
Pargis on varasemalt olnud 3 tiiki, mis olid omavahel ühendatud kraaviga. Selline lahtiste kraavide süsteem ei toiminud mitte ainult pargi ilulisandina vaid ka suurepärase kuivendussüsteemina. Ühes väikeses tiigis asus ka kividega kindlustatud kaskaad. Pargi alumise osa teede ristumisel kraavidega olid  paekivist sillad, mis on kahjuks hävinud. Tagaväljakut ääristanud istutused on olnud sümmeetrilised. Pargis kasvas ohtralt Lääne Virumaa parkidele iseloomulikku katkujuurt, mis lisas oma dekoratiivse lehestiku ja võimsa kasvuga pargile romantikat. 
Pargi peaosa oli kogu ulatuses piiratud omapärase piirdega. Piire koosnes kivipostidest (algselt ca 180 cm), mis paiknesid üksteisest umbes 4..5 meetri kaugusel ja olid prussidega ühendatud. Kivipostidel oli ühine madal (ca 30 cm maapinnast) klombitud maakividest ning paest laotud vundament.
Kahjuks on tänaseks vale kujunduse ja ülehooldamise tõttu  pargi kompositsioon raskesti aimatav. Tagumine pargi osa lage, põõsarindeta, õitsva pargiaasata. Allesjäänud põlispuud tormituultele avatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisapargi kohta pärinevad andmed  juba 17 sajandist, kui mõisa juurde kuulus puuviljaaed ja kaks tiiki. Pargi põhiülesehitus näib pärinevat siiski 18 sajandi teisest poolest, kuid mahukaid kujundustöid on tehtud ka hiljem, eriti 19 sajandi lõpul.</span>


source: A
code: 16012
name: Malla mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Raskepärane krohvitud paekivihoone. Kaetud olnud poolkelpkatusega. Piki räästaid ja viiluservi kulges profileeritud karniis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud juba 18.s. lõpul. 
Seisab varemetes juba 20.s. II poolest alates.</span>


source: A
code: 16013
name: Malla mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur paekiviraketisega kaev.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16014
name: Malla mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Raskepärane krohvitud paekivihoone. Kaetud poolkelpkatusega. Piki räästaid ja viiluservi kulgeb profileeritud karniis. Otsaküljel segmentpetikud, milles lakauks.  Uksed nii fassaadi keskel kui härrastemaja poolses otsas. Ruumid reastuvad anfilaadselt.  Ühel pool ka mantelkorstnaga ahi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud juba 18.s. lõpul. 
Praeguse ilme omandanud 19.s. algul.
20.s. algul elasid siin viimati mõisa kutsar ja aednik, kuid enne seda võis see olla ka valitsejamajaks. (A. Hein)</span>


source: A
code: 16015
name: Malla mõisa kuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvimata, lõhutud maa- ja paekivist hoone varemed.. Nurgad ja avade küljed laotud tahutud valgest paekivist. Hoone seisab varemeis juba ammu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16016
name: Malla mõisa kelder 1
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega pae- ja maakiviga vooderdatud, osaliselt pinnasesse süvendatud hoone. Avad markeeritud punaste tellistega. Kelder on võlvitud. Pargimüüri ja keldri vahelt tõusev tee moodustab romantilise arhitektuurivaate.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. IV v.</span>


source: A
code: 16017
name: Malla mõisa kelder 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ehitisest on järgi ainult müürid. Hoonet on katnud poolkelpkatus.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub talli otsas</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16018
name: Malla mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Raskepärane, krohvitud paekivihoone. Kaetud poolkelpkatusega. Piki räästaid ja viiluservi kulgeb profileeritud karniis. Otsaküljel segmentpetikud. Esiküljel on rida lameda kaarega uksi ja otstel mõningaid väiksemaid avasid. Ruumid reastuvad anfilaadselt.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud juba 18.s. lõpul. 
Praeguse ilme omandanud 19.s. algul.
Restaureeritud 21.s algul.</span>


source: A
code: 16019
name: Malla mõisa tall
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega pae- ja maakivihoone. Kaetud poolkelpkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poole keskel. (V. Ranniku, Mõisate esialgne ülevaade) 
Hoone on ümberehitatud kasutades restaureerimiseks mittesobivaid materjale.</span>


source: A
code: 16020
name: Malla mõisa meierei
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruseline, krohvimata maa- ja paekiviehitise varemed. Korruste vahel on lai paekivivöö kitsaste karniiside vahel. Kitsas vahekarniis kulgeb ka teise korruse aknalaudade joonelt.  Hoonet on katnud lame viilkatus.  Alumise korruse ukse – ja aknaavad on kaetud lameda kaarega, teisel korrusel kõrgete kaartega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19.s lõpuveerandist.</span>


source: A
code: 16021
name: Malla mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikus stiilis, suur ühekordne krohvitud paekivihoone. Hoonet katab poolkelpkatus. Varem oli katendiks laast.  Räästad ja poolviil piiratud laia profileeritud karniisiga, mis poolviilu all krepitud.  Suured, kõrged,  6 –ruudulised aknad asetsevad ühtlaste vahedega. Mõned aknad petikud. Hoone keskosas all suur kõrge võlvitud kelder, kuhu viivad 2 kahepoolega väravat.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmateated mõisa kohta pärinevad 1443.aastast. 1620ndatel kuulus mõis Gustav Hornile. Põhjasõjas sai mõis kannatada, kuid taastati 1760.aastail. 19.sajandi lõpus oli mõisakompleks Woldemar von Tiesenhauseni valduses ning enne maareformi kuulus Olga von Lwowskile (sünd.Uexküll). Seejärel asus mõisas kool. Hiljem on mõisa valdajaks olnud Kunda Tsemenditehas. Praegu eravalduses.ju
Hoone  pärineb 18.s. II poolest.( EA, A.Hein)</span>


source: A
code: 16022
name: Malla mõisa kelder 3
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jääkelder. Keskmise suurusega pae- ja maakivihoone. Kaetud viilkatusega. Õuepoolsel küljel lisandub kaldel madalam väiksem juurdeehitus. Hoonesse viivad  eest ja tagant suured kahepoolega uksed. Aknaavad väiksed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19.s lõpuveerandist.</span>


source: A
code: 16023
name: Malla mõisa rehi
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvimata, lõhutud maakivist hoone, mille suuremale ja kõrgemale põhikorpusele otsa lisatud väiksem ja kitsam juurdeehitus. Hooned ehitatud samaaegselt. Kaetud  kõrgete viilkatustega.  Nurgad ja avade küljed laotud tahutud valgest paekivist ja seotud müüriga hambuvate plokkidena. Aknad väiksed, sissepääsud suured  kahepoolega väravad. Hoonel lihtne,  ülalt ahenev, paekivikorsten.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis  pärineb 19.s II p.</span>


source: A
code: 16024
name: Malla mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Krohvimata, lõhutud maa- ja paekivist hoone varemed. Müürid paistavad silma dekoratiivse müüriladumise vormistuse poolest. Nurgad ja avade küljed laotud tahutud valgest paekivist ja seotud müüriga hambuvate plokkidena.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. IV v.</span>


source: A
code: 16025
name: Malla mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>3-korruseline maa- ja paekivist  hollandi tüüpi tuuleveski kere.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis  pärineb 19.s II p.</span>


source: A
code: 16026
name: Malla mõisa karjakastell
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Karjakastell moodustub hooneterühmast, kus hooned olnud kolmel küljel. Keskel siseõu. Hoonetest domineerib maakivist tööhobuste tall. Nurgad ja avade küljed laotud punasest tellisest ja seotud müüriga hambuvate plokkidena. Hoonet katab üleulatuvate räästastega, lame viilkatus. 8-ruuduliste akende kohal kitsas ja lame kaarfrontoon. Samalaadne frontoon ka ukse kaarsilluse kohal. Viiluväljas 2 suurt ümmargust 4 ruudulist akent, piiratud eenduvate tellisääristega. Hoone paistab silma dekoratiivse müürilao ja selle vormistusega. 
Hoone otsafassaadiga liitub hoovi sulgev kõrge müür, mida katab lai eenduv karniis.  Kastelli õue pääseb läbi avara kõrge värava, mille portaal tellistest kaetud lameda kaarega sillusega. Värava nurkadel laiad liseenid, mis lõpetatud vahevööst kõrgemal  neljatahuliste külgtornikestega. Värava keskosas on kõrgem ehissein, mis kaetud kolmnurkviiluga. Selle pind on kaetud astmeliselt suure petikuga. Karjaõuest on säilinud ka analoogses vormistuses eelnevaga ka teine hoone. Peaväravast vasakul jääv omaaegne töölistemaja oli ümber ehitatud juba 20.s. I poolel. Hoone mittesobivust kompleksi täiendab  veel dominantne seinavärv.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis  pärineb 19.s II p.
Karjakastell moodustub hooneterühmast, kus hooned olnud kolmel küljel. Keskel siseõu. Peaväravast vasakule jääv omaaegne töölistemaja oli ümber ehitatud juba 20.s. I poolel.</span>


source: A
code: 16027
name: Malla mõisa riistakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega , maa- ja paekivihoone maakivihoone. Kaetud lameda viilkatusega. Pealt kergelt ümarkaarsed avad markeeritud punaste tellistega. Otsa viiluväljas ukse kohal ümaraken. Kummalgi küljel olevad 8 akent rühmitatud paarikaupa. Nurgad laotud tahutud valgest paekivist ja seotud müüriga hambuvate plokkidena.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitis võib pärineda 19.s lõpuveerandist.</span>


source: A
code: 16028
name: Malla mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrged  1,8 m kõrgused maa- ja paekivist piirdemüürid, mis ümbritsevad osaliselt parki ja endist puuviljaaeda. Müürid olid kaetud õhukese krohvikihiga. Värav müüris oli kaetud võrdlemise kõrge kaarega sillusega.
Pargi peaosa oli kogu ulatuses piiratud omapärase piirdega. Piire koosneb kivipostidest (algselt ca 180 cm), mis paiknesid üksteisest umbes 4..5 meetri kaugusel ja olid prussidega ühendatud. Kivipostidel oli ühine madal (ca 30 cm maapinnast) klombitud maakividest ning paest laotud vundament.
Pänaseks on piirde kiviosa säilinud ainult osaliselt, puitosa säilinud ei ole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitised võivad pärineda 19.s lõpuveerandist.</span>


source: A
code: 16029
name: Pada mõisa peahoone varemed
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt kelpkatusega, 2-korruseline, fassaadil kolme eenduva risaliidi ja 18.s esindushoonetele iseloomuliku sümmetrilise põhiplaaniga. Seintel fragmente peenelt modelleeritud dekoratiivdetailidest.(Eesti arhitektuur 3).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pada küla on olnud kunagi üks Virumaa suuremaid. Esmased teated mõisa kohta pärinevad aastast 1505. 1620 aastateni oli mõis Löwenwoldede ja seejärel Bellingshausenite käes. 18 saj. keskel läks mõis pärandusena Stackelbergidele. Mõisasüdame lasi 1760....1770 aastail suurejooneliselt välja ehitada krahv  Otto Magnus Stackelberg, tellides härrastemaja kavandi prantsuse arhitektilt J. B. Vallin de la Mothe´ilt. Hoone valmis  1782. 1917.a-st varemeis. (Eesti arhitektuur III)</span>


source: A
code: 16030
name: Pada mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur ja mitmeosaline Pada park paikneb Pada jõe ürgoru kõrgel kaldal, amfiteatrilaadse jõesoodi äärel. Peahoone ette jäi regulaarse planeeringuga esiväljak. Ovaalset esiplatsi ümbritses ringtee, kuhu suundusid kolmest küljest alleedega ääristatud teed. Külgnevate teede alleed (tammeallee ja vahtraallee) on vähesel määral säilinud. Peasissesõit oli suunatud peahoone keskteljele. Põõsastega ääristatud muruväljakut ja teed piiritles madal dekoratiivne puidust piire. 
Tänaseks on esiväljaku koht ainult aimatav.
Härrastemaja tagune pargiosa oli lahendatud vabakujuliselt.  Akende all terrassil asus purskkaev  ja avanesid kaunid vaated üle jõe orgu ja neemikule. Siinne maapind langeb üsna järsult jõe suunas pakkudes maalilisi vaateid.  Tänaseks on vaated kinnikasvanud ja purskkaevust säilinud ainult fragmendid. Kõige lõunapoolsemal künkal olla asunud pargipaviljon. Lõunapoolselt küljelt viib alla jõe poole munakividega sillutatud tee. Fragmendid teest on märgatavad veel nüüdki. Selles pargi osas oli varem ka väike tiik, kus kasvatati karpkalu. Uhke veejooks moodustub ka viinavabriku juures algavast,  mitme tiigikujulise laiendusega ojakesest, mis suubub lõpuks jõkke. Üle Pada jõe viisid sillad, mis ei ole kahjuks säilinud. Teisel pool Pada jõe kallast asub parkmets üksikute jalutusradadega. Siin paiknes ka pikk neemik, millelt avanesid vaated Pada orule ja peahoonele. Neemiku väljal on kunagi paiknenud ka mälestussammas, millest on säilinud vaid graniidist tahutud alusplaat. Algselt mõisa tõenäoliselt kolmest küljest ümbritsenud massiivsest raudkivimüürist on tänaseni säilinud vaid lõik mõisa idapoolses osas.
Pargi puistu on liigivaene. Liikidest domineerivad vaher, pärn, tamm ja kask. Metsapargis on domineeriv har. mänd.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmased teated mõisa kohta pärinevad 1505. aastast. Kuni 1620. aastateni oli mõis Löwenwoldede valduses ning kuulus seejärel Bellingshausenitele. 18. sajandi keskel läks mõis pärandusena Stackelbergidele. Suurejoonelise mõisasüdame lasi aastatel 1760-70 välja ehitada krahv Otto Magnus von Stackelberg, kes tellis härrastemaja kavandi prantsuse arhitektilt J. B. Vallin de la Mothe´ilt. Mõisa peahoone valmis 1782. aastal. Alates 1917. aastast on peahoone varemeis. Peahoone juurde kuulus ka suur vabakujunduslik inglise stiilis park, mis on tänaseks valdavalt kinni kasvanud.</span>


source: A
code: 16031
name: Pada mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aia piirdemüüri lõigud on erinevatest materjalidest. Kasvuhoonest põhja poole jääv müüritis on paekividest ja kaetud õhukese krohvikihiga. Kasvuhoonest kirdesse jääv müüritis kuni aidani on maakividest ja paekividest segamüür, kus kahes reas suurte tahutud maakivide vahed paekividest. Pealt kaetud olnud suurte paeplaatidega. Aia põhjaosas olevate kõrgete  omapärase astmelise vormistusega väravate väravapostid on laotud punastest tellistest ja kaetud õhukese krohvikihiga. Pealt viiluga. Väravaposti,  väikse taandega orva on müüritud maakivi aastaarvuga 1798.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>18.-19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16032
name: Pada mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, massiivne krohvitud kiviehitis. Hoonet katab kelpkatus, millel räästa all lai  krohvikarniis.
Sümmeetrilise  fassaadilahendusega. Kummaski  otsas suured kahepoolega sissepääsuväravad.  Keskosas suure taandega lahtine ulualune, kus katuseräästas toetub kolmele sambale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus pärineb arvatavalt 19.s. algusest. Hoone on ümber ehitatud 20.s. II poolel.
(V.Ranniku "Mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon ")</span>


source: A
code: 16033
name: Pada mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endisaegse esiväljaku ääres paiknev suur krohvitud paekivihoone mida katab  kelpkatus millel profileeritud eenduvad räästakarniisid. Hoone esifassaadis eenduvad kaks külgrisaliiti, milledes suured kahepoolega uksed.  Külgehitustel samuti kelpkatus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus pärineb arvatavalt 19.s. algusest.
(V.Ranniku "Mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon ")
Hoone restaureeriti 2010.</span>


source: A
code: 16034
name: Pada mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Omaaegse viinavabriku varemed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)
Ühest viinavabriku hoonest on arvatavalt juba 20.s. I poolel ümber ehitatud suur kahekorruseline eramu.</span>


source: A
code: 16035
name: Pada mõisa viinakelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur poolmaapealne suurte võlvidega  kelder. Muldes 2 suurt paevõlvidega otsaseina milles uksed. Ehitis koosneb suurest paekividest võlvide ja sammastega keldrite süsteemist. Katus puudub, varem olnud peal kergehitus, mille vundamendid loetavad. Otsaseinad ja uksed tänaseks ümberehitatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus pärineb arvatavalt 19.s. II poolest</span>


source: A
code: 16036
name: Pada mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk ilusate proportsioonidega krohvitud kivimaja. Hoonet katab viilkatus, millel viilu - ja räästakarniisid. Aknad uued pärinedes 20.s. II poolest, paiknevad valdavalt paariti. Viilus krohviäärisega segmentaken.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus pärineb arvatavalt 19.s. keskelt. Nii aknad kui idapoolse otsa veranda pärinevad 20.s. II poolest.
(V.Ranniku "Mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon ")</span>


source: A
code: 16037
name: Pada mõisa karjakastell
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on suure kastellilaadse suletud sisehooviga hoonete kompleksiga. Tänaseks on osa hooneid varemeis.  Hooned on paekivist ja krohvitud ning kelpkatustega, mis on hiljem osaliselt ümber ehitatud viilkatusteks. Algselt oli katuse kattematerjaliks laast, hiljem eterniit. Hoonete kompleksi erinevaid osasid on aegade jooksul ümber ehitatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus pärineb arvatavalt 19. sajandi algusest.</span>


source: A
code: 16038
name: Pada mõisa kasvuhoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk endisaegse kasvuhoone vare. Mõlemas hoone otsas olnud suurem ehituslik osa, millest tänaseks säilinud idapoolses otsas kahekordne krohvitud kivihoone. Tänaseks enamus ehitusest varemeis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitus pärineb arvatavalt 19.s. keskelt
(V.Ranniku "Mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon ")</span>


source: A
code: 16039
name: Pada mõisa meierei
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega krohvitud kivihoone. Hoonet katab viilkatus, millel viilu - ja räästakarniisid.  Viilus segmentaken. Sissepääsu ees väike lahtine katusealune.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  19.s. II poolel. Aknad ümberehitatud.</span>


source: A
code: 16040
name: Pada mõisa vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pada mõisale kuulunud vesiveski Pada jõel. Barokne, klassitsismi sugemetega krohvitud paekivihoone, kolme tehnoloogilise korrusega. Hoone oli kaetud palkidest poolkelpkatusega. Esikülje,l sissepääsu kohal oli vintskapp. Stiilset üldmuljet aitasid suurendada laias krohviraamistuses kuue ruuduga aknad. Hoone O-tiib oli viimati kasutusel veskina, siin on säilinud turbiini- ja transmissiooniseadmed. Hoone all on väike talalaega kelder.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. algul. Ümberehituse järel 1855 võeti hoone kasutusele ka mõisniku perekonna nn. šveitsi stiilis suvemajana. Praeguse kuju sai hoone 1932.</span>


source: A
code: 16041
name: Pada mõisa vesiveski abihoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, lihtne, krohvitud kivihoone. Kaetud laastkatendiga viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavasti 19.s. algul (Eesti arhitektuur, 3)</span>


source: A
code: 16042
name: Pikaristi postijaama peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 473
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, ühekorruseline, madala kelpkatusega, siledate krohvitud seinapindade foonil tõuseb esile kahe paarisambaga portikus, mida kroonib kolmnurkne ehisviil. Baasideta siledad sambad toetuvad soklikõrgusele alusele ja kannavad lihtsat talastikku. Akna- ja ukseavasid ümbritsevad lamedad krohviäärised, nurki rõhutab kvaaderrustika. Kõrged aknad on kuue ruuduga, välisuks tahveldatud ja valgmikuga. Peahoonet risti läbiva vahekoridori poolest sarnaneb ruumilahendus Sänna postijaam peahoonega. Reisijateruume on hoone vasakus tiivas kolm; postijaamapidaja kolm elu- ja tööruumi ning köök asuvad hoone paremas tiivas. Vahekoja otstes tuulekojad, tagaküljel väike väljaehitis.(EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivihoonele eelnes 18-19.s. puithoonestus. 19. saj algusest on Pikaristil teada vaid üks pikk kivihoone, kus paiknesid hobusetall, ait ja tõllakuur.Kivihoone on  ehitatud 1838-41 tüüpprojekti järgi, sarnaseid hooneid leidub ka Lätis ja Poolas. Säilinud on lisaks peahoonele veel vana ja uus tall, sepikoda, ait ja kelder ümber pikliku majandushoovi. Peahoone oli pikka aega kasutusel koolimajana, 1960. a-test elamuna.</span>


source: A
code: 16043
name: Vasta mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Varaklassitsistlik, kõrge kelpkatusega lakooniline 2-korruseline kiviehitis. Fassaad liigendatud kolme risaliidiga. Võlvitud allkorrusel olid algselt peam. majandusruumid ( mantelkorsten-köök jne.), II korrusel esindusruumid; saalis on säilinud stukkdekoor.(EA)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitusaasta ca 1800 (teadmiku andmeil: pärast 1797)
Alates ca 1945 koolimaja. Praegu Vasta Põhikool
</span>


source: A
code: 16044
name: Vasta mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on keskmise suurusega 2,2 ha ning selgepiiriliselt regulaarne. Peahoone taga on säilinud regulaarne pärnaalleede ja ristuvate teede süsteem. Esiväljaku keskel ringtee. Kõik teed siiski ei ole alleedega ääristatud, ilmselt osa puuderidu ka hävinud. Enamus pargist on piiratud madala kiviaiaga, tagaväljak seejuures kõrgemate kivipostidega aiaga. Alleed on  pügatud pärnadest ja vahtratest. Alleedega piiratud ruutudes on rühmiti vabalt puid.  Kavatise pikiteljel kulgeva tee otstel on neljatahuliste krohvitud paekivipostidega väravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimesed teated mõisa kohta on 1398. aastast. 16. sajandil kuulus mõis Lodedele, 17. sajandil Wrangelitele ja 18. sajandil Ritteritele. Hilisbarokne peahoone valmis 1770. aastatel. Peahoonega samast perioodist on ka viimast ümbritsev regulaarpark. Pärast võõrandamist on mõisa peahoones tegutsenud kool.</span>


source: A
code: 16045
name: Vasta mõisa pargi piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Müüride ehitamisel on kasutataud valdavalt paekivi.Viimaseid iseloomustab nii üksikute kivide hajus asetus kui ka horisontaalsete ridade esinemine. Erinevatel müüriosadel on maakivid segamini paekividega. Ladumisel on kasutataud lubimörti. Müürides on olnud väravad, väravapostid olemas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19.sajandil rajatud Vasta mõisa südamiku hoonestust ja regulaarparki erinevateks kasutusaladeks jagav piirdemüür.
Müüri kõrgus ja seisukord kogu müüri ulatuses on erinev. 
Tänaseks päevaks ei ole väravaid säilinud.</span>


source: A
code: 16046
name: Vasta mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk kitsas kivihoone, millest pool krohvitud paekivist teine pool lõhutud maakivist. Hoonet katab üleulatuvate räästastega viilkatus, mille viimane sarikapaar ja penn on viilus avatud. Katusekatteks oli algselt laast, nüüd eterniit.  Avad kaetud lameda kaarega, sillused tellistest. Ühtlaste vahedega asetatud kitsad aknad 6-ruudulise jaotusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone paekiviosa pärineb arvatavalt 19.s. II poolest (1881. aasta plaanidel on hoone  olemas), maakiviosa 20.s. vahetusest.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 16047
name: Vasta mõisa koertemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt lihtne ühekorruseline, madala viilkatusega krohvitud majandushoone. Ümberehitatud  2010  veranda ja väljaehitatud katusekorrusega poolkelpkatusega eramuks. Katuseräästa all laiad karniisid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Koertemaja on arvatavalt ehitatud 19.saj. II poolel.</span>


source: A
code: 16048
name: Vasta mõisa ait
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, krohvitud paekivihoone.  Hoonet katab kõrge poolkelpkatus, millel kitsad profileeritud räästakarniisid. Esifassaadis 3  väikest ust, mis kaetud ruutkalasabamustrise voodriga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1881. aasta plaanidel on aidahoone  olemas.   Vasta mõisa peahooneesist väljakut põhjaküljelge raamiv hoone.
1919. aastal mõis võõrandati ja 1932 a. maksti Reinhold H.von Winklerile välja Vasta mõisa võõrandatud vara. 
Alates1940.aastast on mõisahooned kooli kasutuses. Aita on erinevatel aegadel kasutatud erineva funktsiooniga-põhiliselt panipaigana.
2000.a.I poolest on mälestis ümberehitatud ja restaureeritud kooli otstarbeks.</span>


source: A
code: 16049
name: Vasta mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tõllakuur on ristkülikukujulise põhiplaaniga ja kõrge viilkatusega Algselt on hoonel olnud laastukatus. 2010  on katusekatteks plekk. Räästaalused on lahti, näha on erikujulised sarikaotsad. Hoone seinad on laotud paekividest, lõunaküljel on müüritisse laotud ka maakive. Hoone on krohvimata, vuugid täidetud lubjakrohviga, mis ulatuvad kivi peale, osaliselt kattes. Ehituskivi on kohalik Lasnamäe ehituskivi, mis on kaevandatud Vasta paemurrust. Hoone nurgad on viimistletud tahutud paekivikvaadritest. Tahutud kivist on ka akna-ja väravaavade servad, kuigi robustsemad. Akna-ja väravaavade sillused on laotud kaarjalt punastest tellistest. Esifassaadis 3 suurt kahepoolega ust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Põhjasõjajärgselt sai Vasta mõisa omanikuks Albercht Johann von Ritter, kelle poeg Carl Ludwig von Ritter lasi ehitada ilmselt 1770.aastatel Vasta härrastemaja välja umbes sellises mahus nagu tänapäeval näha võib.
1919. aastal mõis võõrandati. 1932.a. maksti Reinhold.H.von Winklerile välja Vasta mõisa võõrandatud vara.
1881. a. plaanil on näha hetkel säilinud hooned.
Tõllakuuri hoonet on mitmel korral ümber ehitatud: esifassaadi -põhjafassaadi-hilisemat päritolu on  keskmine värav ja  läänevärav, mis ehitatud akna asemele. Lõunafassaadil on üks keskmine värav kinni müüritud ning selle asemele tehtud aken. Peaaegu kõik aknaavad on säilinud algupärases mahus.
Hoone katusekate vahetati 2010.</span>


source: A
code: 16050
name: Vasta mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, ühekordne krohvitud paekivihoone. Hoonet katab kõrge kelpkatus. Räästad kitsalt üleulatuvad.  Aknad kitsad 6-ruudulise jaotusega. Mõned aknad petikud.  Katusel väiksed segmentaknad, kiirtekujulise raamistikuga. Hoones on säilinud mantelkorsten. Ruumid paiknevad anfilaadselt.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  arvatavalt 18-19.s. vahetuselt. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 16051
name: Vasta mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, krohvimata paekivihoone. Hoonet katab kitsalt üleulatuvate räästastega kelpkatus. Katendiks tsementplaadid. Nurkadel kitsad nurgaliseenid. Vähesed aknad on 9-ruudulise jaotusega. Ees suured, kahepoolsed,  kalasabalaudisega uksed, mis ulatuvad räästani.  Sees säilinud eri aegadest pärinevat sepikojasisustust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. I poolel.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 16052
name: Vasta mõisa karjakastell
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruudukujulise põhiplaaniga karjakastell, sees suletud siseõu.  Kaks paralleelset laudahoonet, mille otstel  küün ja piimaköök.  Hooned on krohvitud paekivimüüridega ja neid katavad viilkatused. Katusekatteks eterniit. Otsaviilud  lõhutud maakivist, ühel hoonel püstlaudisega.  Võrdsete vahedega, keskmise suurusega aknad, mis kaetud lamedate kaartega, algselt 9- ruudulise jaotusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  arvatavalt 19.a. II poole keskel. 
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 16053
name: Vasta mõisa kuivati varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone olnud paekivist. Kaetud  veel ainult ühes osas ühepoolse kaldega katusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavalt 19.s. II poolel.
 (Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 16054
name: Vasta mõisa masinarehe varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väga pikk, õhukese krohvikihiga paekivihoone. Hilisem juurdeehitus (kütteruum) on maakivist. Enamus hoonetest varemeis. Otsahoonel eterniidiga kaetud viilkatus. Kuivatiruumide väiksed aknad olnud pealt lamedate kaartega. Korsten  on neljatahuline, sokli ja astmelise otsakarniisiga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone paekiviosa pärineb arvatavalt 19.s. II poolest (1881. aasta plaanidel on hoone  olemas), maakiviosa 20.s. vahetusest.
(Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Rakvere rajoon. V. Ranniku, Tall. 1978)</span>


source: A
code: 16055
name: Vasta mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, 3 korruseline, hollandi tüüpi, krohvimata paekivist, tüvikoonusekujuline  veskikere. Tuuliku pea ja sisseseade on hävinud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 16056
name: Maarja kabeli varemed
type: ehitismälestis
alt_id: 472
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Erakordse kavatise välispikkus 16,1 m ja laius 12,25 m. Tsentreeritud kompositsiooniga põhiruum on põhiplaanilt võrdhaarse risti kujuline, millega idas liitub väiksem nelinurkne koor. Lamedate ristiharudena eenduvad hooneküljed olid sügavate kaarniśśidena kaetud silindervõlviga, kuid kvadraatne keskosa ja koor ristvõlviga. 
Lahendus sarnaneb Kesk-Venemaal Okaa ülemjooksul 13. sajandi algul kujunenud väikekiriku tüübiga.
(Villem Raam, Eesti arhitektuur III.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Viru-Nigula Maarja kabel on pühitsetud Neitsi Maarjale. Kabeli ehitamise põhjused on jäänud selgusetuks. Oletuslikult on kabelit peetud mälestustähiseks lahingule, mis toimus 1268. aastal Liivi ordu ja Vene vägede vahel Viru-Nigula lähistel. Pärast luterlikku reformatsiooni jäi kabel hoolduseta ja seda hakati seostama rahvaliku ebausuga, mis juba 17. sajandi keskpaiku põhjustas kabeli osalise lammutamise ja järgneva lagunemise.</span>


source: A
code: 16057
name: Viru-Nigula kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 474
same: A.5809
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viru-Nigula kirik (pühitsetud laevnike kaitsepühakule Nikolausele). 
Algkavatis järgib Järvamaal kujunenud kirikutüüpi üksikasjadeni. Kolmetraveelisele ning võrdsete löövikõrgustega pikihoonele lisandub idas väiksem kvadraatne kooriruum (algselt nähtavasti vaid koor võlvitud), läänes neljatahuline torn ja lõunaküljel võlvitud eeskoda. Säilinud lõunaportaali profiilis on ümarvööt ja rihv (anal. Järva-Peetri kiriku põhjaportaal). Käärkamber puudus. Ainukesena Virumaal avaneb tornialune võlviruum kõrge kaare abil kesklöövi (võlviti 15. sajandi algupoolel) ja tal on portaali kohal (neogooti ümberehitus) kitsas püstaken, mis rõhutab tornifassaadi ja ruumikompositsiooni pikiteljel. Madalal tornil oli kelladega platvormkorrus, mis täitis kaitseülesannet. Samuti oli kaitseülesanne lõunaeeskoja võlvipealsel, kuhu pääses kõrgel paikneva ukse kaudu redeli abil otse kirikust. Müüritrepp lääneseinas ühendas kiriku torniga ja hiljem võlvitud pikihoone võlvipealsega. 15. sajandi võlvidest säilinud konsoolid pikihoones lähtusid Põhja-Eesti eeskujudest ja väikesed püramiidjad konsoolid koori algvõlvis lähtusid vahetult Järvamaa 13. sajandi lõpuveerandi eeskujudest.
15. sajandi teisel veerandil ehitati Tallinna eeskujudel koori idaseina tihedalt profileeritud sakramendiniśś; läbi seina ulatudes avaneb see hostia eksponeerimiseks ka välisküljel.
(Villem Raam,  Eesti arhitektuur II, 1997)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub muistse Kunda ja Mahu sadama lähedal, on iseloomult kaitsekirik ja arvestas patroniitsiumi kohaselt esmajoones laevnikke ja rannarahvast.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitati tõenäoliselt 13. sajandi algul. 
Rootsi-Vene sõjas sai kirik raskelt kannatada (1657); võlvid koos tugedega ja portaalid purustati. 1660. aastail ehitati uus võlvlagi. Vastavalt barokkajastule on sammastel ülespoole ahenev kuju, kõrge sokkel ja ristvõlvidel rõhtne kiirujoon. Algselt madal torn sai praeguse kõrguse 1755. a. (kiviosa kõrgus 26,5 m). Kaotas II maailmasõjas tornikiivri ja katused (kiiver taastati 1988. a.).</span>


source: A
code: 16058
name: Viru-Nigula kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viru-Nigula kirikuaia piirdemüür on laotud põhiliselt paekividest. Kirikaia piirdemüür on pealt kaetud paekiviplaatidega. Piirdemüüris  on lõunaküljes ja lääneküljes väravaavad, mis on orjenteeritud kiriku ustele. Lõunapoolne väravaavas on sepisväravad; keskmine kahepoolega ja äärmine ühepoolega jalgvärav. Läänepoolses väravaavas puuduvad tänasel päeval väravad. 
Piirdemüür koos väravatega  kuulub säilitamisele ja restaureerimisele. 
 
 
 </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18-19 sajandil.</span>


source: A
code: 16059
name: Viru-Nigula pastoraadi peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone on poolkelpkatuse ja rõhtlaudvoodriga varaklassitsistlik puitehitis kõrgel kivisoklil. Barokse fassaadiliigendusega ja telgsümmeetrilise põhiplaaniga. Keskteljel välisukse ees suur lahtine veranda, mis dekoreeritud puitpitisga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud vähemalt neljas järgus. Võlvitud labürindina mõjuvad keldrid ja suur mantelkorsten põhjatiivas pärinevad arvatavasti 17. sajandist. Hoone üldkuju, barokne fassaadiliigendus ja telgsümmeetriline põhiplaan viitavad 18. sajandi lõpule või 19. sajandi algusele. . Hilisklassitsistlik välisuks ja siseuksed on lihtne tisleritöö 19. sajandi teisest veerandist. Praegune plekk-katus ja palkon esifassaadil pärinevad 19. sajandi lõpust; algne katus oli kõrgem.   
(Juhan Maiste. Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln., 1997)
Pastoraadi esimeseks elanikuks oli 1795. aastal Viru-Nigula pastoriks valitud Otto Wilhelm Masing. Omaaegses Eesti rikkaimas pastoraadis oli nõukogude perioodil haigla, ühiselamu ja eluruumid, mille rajamine muutis tunduvalt pastoraadi algset ruumilahendust. 
1986. aastal rajati endise pastoraadi ruumidesse Viru-Nigula koduloomuuseum.</span>


source: A
code: 16060
name: Viru-Nigula pastoraadi park
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pastoraadi esist muruplatsi raamib munakividest sissesõidutee. Väikest pargiala ääristavad paekivimüürid. Pastoraadi tagused põlispuuderead annavad tunnistust vanast regulaarsest planeeringust. Pargi kagunurgas väike tiik mille keskel ümar saar kuhu viib sillake. Üle pargiala läbiva oja viib väike paekivisild. Peahoone taga puuviljaaias on säilinud rataskaev.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16061
name: Viru-Nigula pastoraadi pastorimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega laudvooderdisega hoone. Omades ärklitube hoone otstel. Hoonet katab 
poolkelpkatus. Räästa ja kelba ääres lihtne laudkarniis.  Sissepääsu ees kinnine klaasitud puitveranda.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16062
name: Viru-Nigula pastoraadi kaev
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rataskaev ja puidust raketisega. Kaev on puidust varikatusega, katusekatteks on laast.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kaev asub Lääne-Viru maakonnas, Viru-Nigula vallas, Viru-Nigula alevikus, Kunda tee 1. Täpsemalt Viru-Nigula pastorihoone edelanurga lähedal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16063
name: Viru-Nigula pastoraadi leerimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühekorruseline krohvitud  maa- ja paekiviehitus. Hoonel kõrge viilkatus. Omab ärklitube hoone otstel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. Korduvalt ümber ehitatud.</span>


source: A
code: 16064
name: Viru-Nigula pastoraadi tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maa- ja paekivist õhukese krohvikihiga hoone. Kaetud kõrge viilkatusega. Fassaadis 3 suurt katuseräästani ulatuvat kahepoolega ust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16065
name: Viru-Nigula pastoraadi laut
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maa- ja paekivist õhukese krohvikihiga hoone. Kaetud kõrge viilkatusega. Avade sillused paekivist. Uksed pealt väikse kaarega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16066
name: Viru-Nigula pastoraadi sild
type: ehitismälestis
alt_id: 475
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühe kaaravaga paerinnatistega sild. Pealt plaaditud. Ka võlvid paest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19. saj. (Riigi Teataja. Kultuurimälestiseks tunnistamine. 30.03.1998. nr 8. - https://www.riigiteataja.ee/akt/87781.)</span>


source: A
code: 16067
name: Käsmu tuletorn
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike neljatahuline laudadega vooderdatud kahekorruseline puitsõrestikehitis. Kaetud madala viilkatusega. Teise korruse tuleruumil kahel merepoolsel küljel tihe akenderida ja nende ees rõdu. Akendel olnud, rohelised ja punased klaasid. Alt teisele korrusele viib keerdtrepp.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1889- 1892.a. ehitati käsmu Merekooli eestseisvuse initsiatiivil Käsmu ankrukoha sissesõidu tähistamiseks puidust tuletorn.  1990.a nihutati kaldast veidi eemale kuna meri uuristas kallast. 1990-ndate aastate algusest ei tööta  enam tuli.</span>


source: A
code: 16068
name: Käsmu piirivalvekordoni hoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikke kujundusprintsiipe järgiv pikk, madalal soklil ühekorruseline krohvitud kivihoone. Kaetud lameda viilkatusega. Praegu on katusekatendiks eterniit, varem plekk. Katusel seitse korstnapiipu, millede kujundus hambuliste karniisidega. Fassaadikujundust iseloomustab hilisklassitsistlik sümmeetria, ühtlase akendereaga.  Kergel kaarja sillusega aknad on kuueruudulise jaotusega ja ümbritsetud laia krohviraamitusega, mis alaosas tugevalt profileeritud. Otsakülje viilu alla olev ümaraken kaunistatud segmentkaarega. Esifassaadi keskel asuv peasissepääsu esine on kaunistaud  liseenide ja ümaraknaga. See on tänapäeval varjatud postidele toetuva varikatuse taha. Hoone tagakülg on lihtsama vormistusega. Loodepoolsele otsale liituvad hilisemate juurdeehitustena klassveranda ja silikaatkividest laotud juurdeehitus. Siseruumides pole oluliselt plaanilahendust muudetud. Hoones on kohati säilinud vanad laudpõrandad ja hoone paremas tiivas on välja puhastatud vanade maalingute fragmendid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>19.s. hoogustunud tihe kaubavahetus ja salakaubavedu andis Käsmu piirivalvele palju tööd mistõttu oli põhjendatud suure kordonihoone ehitus. Suur kordonihoone on  ehitatud 19.s. II poolel. Hoones asusid nii ametiruumid, kui ka randrüütlite eluruumid. 1919-1931 töötas kordonihoones Käsmu merekool ühe ettevalmistusklassi ja kahe klassiga, koolitades lähi-ja kaugsõidu tüürimehi. Hoones elas ka Merekooli õpetaja.Peale merekooli sulgemist töötas kordon EW teenistuses. Peale II Maailmasõda kuni 1992.a sügiseni tegutsesid kordonis Vene piirivalvurid. 
Alates 1993. aastast asub  tsaariaegses piirivalvekordoni hoones Käsmu Meremuuseum ja tutvustab legendaarse kapteniküla ajalugu.
(E. Kangilaski, "Arhitektuuriajaloolised tingimused" , 1997)</span>


source: A
code: 16069
name: Käsmu kabel
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ristkülikukujulise põhiplaaniga, palkseintega, viilkatusega ja madala kellatorniga ehitus. Ida- ja lääneseinas on mõlamal pool kolm ühekordset puitraamidaga akent.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Käsmu kabelit kutsutakse ka Käsmu kirikuks. Koguduse andmetel on see kirik juba kolmas sellel kalmistul.
Puitkiriku ehitamist alustati 1863.aastal. Kirik pühitseti 1864.a.</span>


source: A
code: 16071
name: Käsmu kabeliaia piirdemüür
type: ehitismälestis
same: A.5812
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kabeliaia piirdemüür ümbritseb kogu kalmistut. 
Piirdemüüri alumine osa on maakividest. Lõuna- ja lääneküljel oleval kivipiirdemüür on laotud seguga ja peal on betoonpostidega omapärase aritektuurse lahendusega puitpiire. Põhja- ja idapoolne kiviaed on maakividest kuivladu. 

Lääneküljes olevad väravad on sepisväravad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmistuna kasutuses olev kabeliaed on rajatud ümber Käsmu kabeli. Praegune puidust hoone valmis 1863. aastal, kuid tõenäoliselt on kabeli koht juba varasem. Kabeliaeda ümbritsev piirdemüür on rajatud mitmes etapis.</span>


source: A
code: 16072
name: Käsmu Dellingshauseni matusekabel
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ühekorruseline kõrge viilkatusega ja keldrikorrusel matmispaigaga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on ehitataud Dellinshausenite perekonna matusekabeliks.
Kabeli lõunapoolsel otsaviilul oleval metallristil on tekst "anno 1846".
Hoone põhimõõtmed on 6,5x8,6m ja kõrgus 5,95m. Käsmu matusekabel seisis aastaid varemetes. Käsmu kabeli varemed mõõdistati ülesse KRPI poolt 1983.a. ja koostati taastamiseks tööjoonised. (projekt MKA arhiiv P6434).
Käsmu Dellingshausenite matusekabeli kohta ajaloolist õiendit koostatud ei ole. 1996-1997.a. taastati matusekabel vastavalt KRPI poolt koostatud projektile.</span>


source: A
code: 16073
name: Aavere mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neogooti elementidega historitsistlik hoone koosneb madalamast keskosast, mille otstel liituvad kõrgemad tiibosad. Viimased eenduvad nii esi- kui ka tagaassaadil ja on kõrgete viiludega. Eriti rikkalikult (sakmikrinnatisega astmestik, laskeavasid meenutavad niššid, sõõrikpetikud) on kujundatud esiväljakupoolse fassaadi vasakpoolne viil. Teised viilud on mõnevõrra lihtsamad. Väiksemad astmikfrontoonid on ka esikülje keskel ning ühel otsafassaadidest. Rõhtsalt liigendab hoonet korrustevaheline profileeritud simss. Mõlemal fassaadil on hoonetiibade vahel terrassid, varem paiknes esifassaadi keskel ka suur klaasitud veranda. Siseplaneering on ebasümmeetriline.(Eesti arhitektuur 3)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Peahoone ehitatud 1877.a. Hoone keskosa ehitatud tänapäeval 2-korruseliseks. Enamik ruume on kaotanud algse ilme. 1996. a hoone põles.</span>


source: A
code: 16074
name: Aavere mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>5,2 ha park on vabaplaneeringuline, puiesteedega; peahoone ees on avar väljak. Maanteelt saab alguse pikk allee (saar, vaher, tamm), mis lõpeb peahoone ees avara ringteega piiratud väljakuga. Peatee on orienteeritud peahoone esifassaadi keskteljele. Väljaku eesservas  on üksikud lehised, peahoone ees vanade pärnade paar ning tamm. Väljakul kasvab mitmeid pähklipuid ning nulg, mis on istutatud ilmselt 20 saj II p juhuslikult. Pärnad ja tamm sulgevad osaliselt hoone esifassaadi. Peahoone asub pargi vasemal serval. Park on ringsüsteemis peahoonele suunatud teedega. Teedelt oleks pargi hooldamise korral peahoone vaadeldav  ka pargi kaugematest nurkadest. Park on osaliselt piiritletud alleedega (vaher, kuusk, tamm, saar) ja kiviaedadega. Alleed on kõigi teede ääres. Pargis kasvab pärni, vahtraid, tammi, saari, kuuski ja lehiseid. Majapidamishoonete vahel ja pargi äärtes kasvab kuuski. Viinavabriku juures kasvavad hõbepajud, lautade juures tammed. Pargiesise väljaku servas kasvab ka üks püramiidjas tamm. Esiväljakul viib hoone keskteljel põõsashekkidega jalgtee, mille keskosas ümmargune laiend. Häärberi taga suur küngas, millel kasvavad vahtrad. Pargi E osas on leitav tiigi asukoht. Ilma võsastumata oleks park küllalt valgusküllane ning avatud, vaid pargi paremas nurgas on olnud pargi tihedam osa. Suuremad lagedad osad on pargi kagu suunal ning hoone ees telgjoonest paremal.
Park on peale mõisa põlemist jäänud suuremas osas hooldamata ning võsastub. Paremini on nähtavad ning kasutamise tõttu ka säilivad puiesteed ning parki piiravad jalgteed alleedega. Hooldatakse osaliselt ka pargi eesosa.
(pargiankeet, 2005)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. II poolel.</span>


source: A
code: 16075
name: Aavere mõisa karjakastell
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mitmest ehitisest koosnev kinnise sisehooviga lautade tallide kompleks. Müürid ehitatud maa- ja paekivist, kaetud õhukese krohvikihiga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s II poolel.(EA)</span>


source: A
code: 16076
name: Aavere mõisa viinavabriku varemed
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, tahutud maakivimüüridega hoone. Väiksed aknaavad markeeritud paekiviraamistusega. Hoone nurgad on laotud hambuvate nurgakvaadritega puhtalt tahutud paeplokkidest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s. II poolel. (EA)</span>


source: A
code: 16077
name: Aavere mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur 3 korruseline hollandi tüüpi krohvimata paekivist tüvikoonusekujuline  veskikere. Tuuliku pea ja sisseseade on hävinud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 16078
name: Ärina tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 484
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur 3 korruseline hollandi tüüpi krohvimata paekivist tüvikoonusekujuline veskikere. Tuuliku pea hävinud. Aknaavad on kaarsillusega. Sisustus enamuses lagunenud, kuid säilinud suured veskikivid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Valdavalt pärinevad Eestis ehitatud  hollandi tüüpi veskid 19 sajandist. Ehitusajale võib osutada veski kehandi krohvi sisse kraabitud daatum 1886 koos nimega U.Raia. 
Praeguse omaniku vanaisa J. Kašan ostis veski 1903.a. ning rajas selle juurde Kooli Pärtli talu. 1913.a. õpetas veski  töö kui suri peremees.
Säilinud on põhiliselt kivikehand koos üksikute avariilises olukorras olevate puitkonstruktsioonidega ja 4 veskikivi.</span>


source: A
code: 16079
name: Kiltsi mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 443
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone välisilmet ja ruumilahendust mõjutas vasallilinnuse müüristik. 2-korruselise, raske kelpkatusega kivist põhikorpuse nurkades on 3-korruselised tornid - kaks nelinurkset ja kaks ümarat, viimastest S-poolne pärineb keskajast; keldrikorrusel on kamberlaskeava. Esifassaad on 3-osaline, laialt eenduva keskrisaliidiga, mille kohal on kolmnurkforntoon. Selle viiluväljal on meisterlikus stukitöötluses v. Beckendorffide vapp, forntooni all tekst "gebaut anno 1292 und renovirt 1790". Seina pind on osaliselt kaetud krohvrustikaga, ukse- ja aknaavad kujundatud laiade krohvraamistuste ja lukukividega. Peauks on barokne. Kolm aiapoolset fassaadi on lihtsalt kujundatud. 
Siseruumides on säilinud varaklassitsistlikud tiibuksed, peatrepp, rokokoostiilis ahi II korrusel.
Põhikorpusega galeriide abil ühendatud tiibhooned - häärber ja ait moodustavad piduliku poolkaarekujulise palladioliku kompleksi. (Eesti Arhitektuur 3. 1997. Üldtoimetaja V. Raam. Tallinn: Valgus.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmamainitud 1466. aastal.  Mõis oli tollal välja ehitatud kivist ordu vasallilinnusena, mis oli tugipunktiks Liivi sõjas.  Linnusest on hilisema mõisahoone sees säilinud üks haakpüssidele mõeldud laskeavadega ümartorni ruum, samuti hulk esimese korruse müüre. Linnus purustati Liivi sõjas, mil 7. veebruaril 1558 toimus linnusesse varjunute ning Vene vägede vahel tõsine lahing. 17. sajandil kuulus mõis von Uexküllidele, 18. sajandil aga järgemööda von Zoegedele, von Rosenitele ja von Benckendorffidele. Von Benckendorffide ajal ehitati vasallilinnuse varemed ümber  mõisa peahooneks, mis valmis 1790. aastal. Mõisahoone sisaldab 17. sajandi ehitusosi.  
1801. aastal ostis mõisa hilisem maailmakuulus meresõitja ja maadeavastaja Adam Johann von Krustenstern (1770-1846), kes elas seal oma viimased eluaastad. Ta juhtis 1803-06 esimest Vene ümbermaailmareisi ning koostas mitmeid tolle aja parimaid merekaarte, sh täpse Lõunamere atlase. 
Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Alfred von Uexküll-Güldenbandt. Alates 1920. aastast asub mõisahoones kool.

Mõisa ajaloost veel
http://www.eha.ee/arhiivikool/index.php?tree_id=19</span>


source: A
code: 16080
name: Kiltsi mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 443
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, koos tiikide ja paisjärvega 8,25 ha. 18.s. alguse plaanilt on võimalik välja lugeda, et peahoone ette jäi ringtee ja hooneid ümbritses muruväljak. Pargi lõunaosas oli puuviljaaed ning kirdesse juurviljaaed.  Tee ääres puiestee, millest tänaseks säilinud üksikpuud. 
Tänaseks on muruväljak säilinud, millel kaks vana põlistamme  ja hilisematest istutustest mõned puud. Vana karjakastelli kohal kasvab loodusliku uuendusena kasvamajäänud puudetukk.  Tiibhoone tagune pargiala vabakujunduslik, kuid säilinud on teedevõrgu fragmendid  regulaaraiana paiknevast puuviljaaiaajast.(praegu kooliaed)
Park keskmise liigirikkusega  - 9 liiki okaspuid- ja  43 liiki lehtpuid – ja põõsaid. Põhipuuliigiks on valdavalt vaher ja saar, lisaks tamm, pärn, pajud, kask toomingas. Küllaltki palju on okaspuid. Pargis kasvab sahhalini kirburohi ja katkujuur

Pargis on nahkhiirte elupaigad. Aastatel 1999-2008 leiti pargis  5 liiki nahkhiiri. Leitud liigid   Kiltsi pargis on põhja-nahkhiir,  veelendlane,  pruun-suurkõrv, tiigilendlane, Nattereri lendlane.(allikas: Matti Masing „Eesti parkide nahkhiireline vää rtus detektor-uuringute põhjal”, 2009)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 18.s. algul.</span>


source: A
code: 16081
name: Kiltsi mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 444
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühendatud põhikorpusega galerii abil. (sama teiselpool)  Kaaristutega tiibhooned moodustavad piduliku poolkaarekujulise palladioliku kompleksi.  Pikk, poolkaarekujuline 1-korruseline krohvitud paekivihoone. Kaetud kelpkatusega. 
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud peahoone ümberehitusega samaaegselt 1790 galeriidega liitmine toimus ilmselt 19.s. algul.
Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln., 1997</span>


source: A
code: 16082
name: Kiltsi mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 444
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ühendatud põhikorpusega galerii abil. (sama teiselpool)  Kaaristutega tiibhooned moodustavad piduliku poolkaarekujulise palladioliku kompleksi.  Pikk, poolkaarekujuline 1-korruseline krohvitud paekivihoone Kaetud kelpkatusega</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud peahoone ümberehitusega samaaegselt 1790.
Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln., 1997</span>


source: A
code: 16083
name: Kiltsi mõisa teenijatemaja
type: ehitismälestis
alt_id: 444
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on kahekorruseline kõrge viilkatusega ja paekivimüüridega ehitus. Katus on kaetud eterniitkattega. Korstnad on laotud silikaattellistest 4tk. Avatäited on puidust. Säilinud on ajaloolisi detaile. Teenijatemaja on korduvalt ümberehitatud vastavalt vajadustele. 
 

</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone on ehitatud 19. saj I poolel. 1828. s plaanil on teenijatemaja juba olemas. 1867.a nov , arhitekt R. Knüpferi korraldatud Kiltsi mõisa hoonete tehnilise ülevaatuse ja remonttööde ajaplaani kohaselt hinnati teenijatemaja seisukord heaks ja remonttööd nähti ette lõpetada 1869. a suveks.</span>


source: A
code: 16084
name: Kiltsi mõisa piimaköök
type: ehitismälestis
alt_id: 444
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ühekorruseline, madala viilkatusega ehitus, mida on erinevatel ajaetappidel ümber ehitatud. 1920-30-ndatel aastatel ehitati ümber meiereiks. Välisseinu on krohvitud, krohviparandusi on tehtud kahel senal: mõisa peahoone ja pargipoolsel külgseinal, kasutatud tsementkrohvi. Avatäited on puidust. Katus on kaetud tsikplekiga, mis on küllalt roostetanud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.-19.saj.  vahetusel sepikojaks. 1867. a nov korraldas arhitekt R. Knüpfer Kiltsi mõisa hoonete tehnilise ülevaatuse ja esitas ajaplaani remonttööde läbiviimiseks. Sepikoja kohta ütleb ta, et hoone on täiesti lagunenud, müürid täielikult mõranenud, telliskivikatus täiesti hõre, sarikad ja laeplgid on mädanenud. Sepikoja remonttööd nähti ette lõpeteda 1869.a suveks.
Sepikoda võeti 1927. a kasutusse piimapunktina; 1930. a  meiereina, mille tegevus lõpetati 1975. a.</span>


source: A
code: 16085
name: Kiltsi mõisa hobusetall
type: ehitismälestis
alt_id: 444
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pritskrohviga kaetud paekivihoone. Katus on kaetud eterniidiga. Esi- ja tagafassaadil on karniisid lammutatud, otsasintes on paekivikarniisid  säilinud. Hoone on oma ajaloolise ilme peaaegu kaotanud, avad on ümberehitatud ja sisse on murtud uusi avasid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1828.a plaanil on samal kohal  olemas hoopis väiksem hoone. 1867. a nov korraldas arhitekt R. Knüpfer Kiltsi mõisa hoonete tehnilise ülevaatuse ja esitas ajaplaani remonttööde läbiviimiseks. Tollane hinnang hoonele on - müüritis ja katus rahuldavad, lagi sissevajunud. Veel mainib R. Knüpfer, et talli kasutamine on ülimalt ohtlik.Hilisemal ajal sai nuumhärgade laudast hobusetall.</span>


source: A
code: 16086
name: Kiltsi mõisa vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: 445
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neogooti stiilis, suure kivihoone varemed. Välisseinad on krohvimata paekividest. Seinates  väikse taandega uhked pealt teravkaarsed orvad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vesiveski asus juba 19.s. algul samas kohas. Praegune hoone pärineb   19.s. II p.</span>


source: A
code: 16087
name: Varangu mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 446
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kahekorruselise kelpkatusega härrastemaja esifassaadi peamiseks ilmestajaks on nelja toskaana orderis poolsambaga ehitud  keskrisaliit. Suure raadiusega ümardatud originaalsete sepisvõredega hoone nurgad on raamistatud paarispilastritega. Rõhtjaotust toonitab lihtne korrustevaheline vöö. Erandlikuna toetub katusekarniis laiale segmentkaarakende ning keskrisaliidi osas triglüüfidega friisile. Aknad on kaunistatud laiade krohvpiirete ja lukukividega. Soklikorruse akendel on tihe 10-osaline raamijaotus. Portaalikujulise peasissepääsu tõstavad esile profileeritud raamistus ja plastilises stukkdekooris põlluviljakusmotiivid supraportel. Keskkoridoriga soklikorrus võlvitud servjoon- ja silindervõlvidega. Ümardatud nurkadega saal jt. esindusruumid asuvad teisel korrusel. Teisel korrusel on säilinud ka algseid seinamaalinguid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Puust härrastemaja kõrvale asuti juba 18.s. lõpul ehitama  siiani eksisteerivat krohvitud paekivihoonet (vt. Varangu mõisa ajalooline õiend) Mõisaansambel kuulub ühte rühma Liigvalla, Salla, Väätsa jt. naabrusesse jäävate, arvatavalt Tartu arhitekti ja ehitusmeistri J. H. B. Waltheri projekteeritud mõisahoonetega. 1792. a mõisa ehitamise ajal said peahoone, tõllakuur, ja ait vene raudplaat katuse. 1860 asendati need katused moodsa valtsplekk katusega. 1988 asendati katus kivikatusega. 1999 seati korda karniisikivid, katusekonstruktsioonid ja paigaldati uus plekk-katus.
Mõisa viimane omanik oli Anna Marie Amanta von Benckendorff (1887-1972). Nõukogude ajal oli peahoones kuni 1960ndate keskpaigani kool, seejärel Järvamaa Metsamajand.1970-80tel aastatel seisis hoone tühjalt ning muutus katkise katuse tõttu pooleldi varemeiks; sisse kukkus enamik peakorruse lagedest ja hävis hulk stiilseid interjööre. 1990te aastate lõpul siirdus mõis eravaldusse ning seda on osaliselt restaureeritud (uued katused, uued aknad jne). </span>


source: A
code: 16088
name: Varangu mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: 446
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega (ca 7 ha) regulaarelementidega vabakujunduslik maastikupark kuulub maastikuliselt Varangu Pandivere kõrgustiku äärealale, kus valitsevad lainjad moreenmaastikud. 
Härrastemaja ees paikneb avar muruväljak mida, mida kolmelt küljelt raamivad ehitised, kolmandalt maanteeäärsed okas- ja lehtpuurühmad. Viimaste vahelt avanevad vaated maastikku. Esiväljaku teedevõrk ei ole säilinud. Pargi põhiosad jäävad härraste- ja valitsejamaja taha, ulatudes nõos asuva, nüüdseks soostunud allikajärveni, millest saab alguse Preedi jõgi. Kunagisele paisutatud tiigile oli orienteeritud kogu pargi kujundus. Peahoone keskteljelt avanes lai vaade paisjärvele Enamik pargist oli vabaplaneeringuline, liigendatud serpentiinina looklevatest teedest, kontrastselt rühmitatud puudegruppidest ja ilupõõsastest.  Tänaseks on kahjuks jõgi allalastud ja ala soostunud. Teedevõrk  praktiliselt kadunud,  põlispuud, mõned alleeread  ning pärnaring peahoonest põhjas.   1877. a  südamikuplaanilt on näha, et pargi lääneosa oli kujundatud regulaarstiilis kahe laskuva terrassina, mis lõppesid tiigiääres sillakese ja/või paviljoniga. Terrasside vaheline  kaherealine pärnaallee on säilinud tänini.  Sellest veel kagupoole jäi kunagine  tarbe- ja puuviljaaed piiras edelast kivimüür.  20.s. II p. paiknes seal veel metskonna puukool. 
Varangu mõis on olnud ühendatud 3 km pikkuse sihi abil Liigvalla mõisaga.
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. algul. Säilinud südamikuplaan pärineb 1877. a</span>


source: A
code: 16089
name: Varangu mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: 447
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ristkülikukujulise põhiplaaniga, kõrge katusega kivihoone, mille põikiteljel asub keskne ümarkaarega värav, ning segmentaknad. Hoone esifassaadi liigendavad 4 dooria stiilis poolsammast. Hoones massiivsed võlvid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb 18-19.saj vahetusest. Katusekatteks on olnud 1789.a Vene raudplekk, 1860(1842) plekk. Hoone sai põhjalikult kannatada 1970-80-ndatel aastatel, mil hoonet ehitati korduvalt ümber. Näiteks laiendati väravaavasid garaažide jaoks ja looduslikust kivist müüritisse on plommidena laotud tellist. Aida olukorda halvendas veelgi 1980-ndate I poole tulekahju, mis hävitas täielikult katusekonstruktsiooni ja hoone kaeti monteeritud raudbetoonist kumerpaneelidega. 1985.a. sai hoone uue S-kivi katte. 2003.a. sai hoone uue tsinkplekk katuse.</span>


source: A
code: 16090
name: Varangu mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: 447
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ristkülikukujulise põhiplaaniga, kõrge katusega kivihoone. Hoone põikiteljel asub keskne ümarkaarega värav. Esiseina keskosa on liigendatud nelja poolümarsamba ja madalatesse niššidesse ehitatud segmentakendega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone pärineb 18-19.saj vahetusest. Katusekatteks on olnud 1789.a Vene raudplekk, 1860(1842) plekk. Hoone sai põhjalikult kannatada 1970-80-ndatel aastatel. Tõllakuuri katus varises 1970-ndate lõpus ja hoone seisis aastaid läbilaskva katusega. Seetõttu kannatas ka hoone fassaad. 1980-ndate algul remonditi katust. 1980-ndate lõpul sai hoone S-kivi katuse. 2003. a sai hoone uue tsinkkplekk katuse.</span>


source: A
code: 16091
name: Varangu mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
alt_id: 447
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on ühe korruselise, poolkelpkatusega, puidust hoonega. Praeguse seisuga on hoone ilma voodrilaudadeta, paistavad käsitsi tahutud palgid. Mõlemal pool kelpadel eterniitkate puudub. Tagaküljel on paekividest laotud väljaehitis, kust pääseb keldrisse.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ühe korruselise arhailise puidust hoone täpne ehitusaeg ei ole teada, arvatavasti pärineb algne hoone 18.saj.Pärimuste kohaselt on valitsejamaja Varangule toodud naabruses asunud Ao mõisast, kus ta oli peahooneks. Hoones elas graafik Eduard Wiiralti (1898-1954) isa Anton Wiiralt, kes oli alates 1909 aastast Varangu mõisavalitsejaks.

Aknad on vahetatud. Hoonel on algselt olnud pilbaskatus, millele on peale pandud eterniit.</span>


source: A
code: 16092
name: Vao tornlinnus
type: Linnus
alt_id: 448
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruudukujulise põhiplaaniga neljakorruseline tornehitis, plaanis jaotamata ühe ruumiga. Küljepikkused on enam-vähem võrdsed (9,6 kuni 10,1 m), kõrgus keldripõrandast karniisini 13,1 m. Seinte paksus on all 1,3-2,4 m, ülakorrusel umbes 1 m, seega suurem kui tavalistel mõisahoonetel. Peatähtsus oli kaitsefunktsioonil, elutegevuseks vajalikud detailid olid sekundaarsed. Kaitseiseloom avaldub kõrges sissepääsus teisele korrusele (algselt maapinnast 3 m) läbi idaküljel paikneva riivpalgiga suletava ukseava. Riivpalgiga sulatavad on olnud ka trellitatud ja luukidega varustatud aknaavad samal korrusel. See oli lääniisanda töö- ja esinduskorrus. Sealt pääses mööda müüritreppi kolmandale, põhiliselt elukorrusele, mille loodenurgas oli kamin ja põhjaküljel aknaniśis lavatoorium, samuti prill-plaadiga dansker, mis on varustatud tulirelvadele mõeldud laskepiludega. Ka koduseid jumalateenistusi viidi läbi kolmandal korrusel. Neljandale, kaitse- ja vahipidamiskorrusele viis müüritrepp. Kaitsekorruse kõigis seintes oli kolm väikest ühelaiust kaarava. Toidu ja muu moona panipaigaks ettenähtud esimesele korrusele viis samuti kitsas müüritrepp. Keskpiilariga esimest korrust ja lisatoeta teist korrust katavad paekivist ristvõlvid, ülakorruseid puitlaed.
Linnus restaureeriti 1986. a. (arhitektid U. Arike ja M. Rähni).
(Kalvi Aluve, Eesti arhitektuur III.  Tln., 1997)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 15. sajandi lõpus; ajamäärangut toetab Vao mõisa tekkeaeg 1442. a., samuti lavatooriumi redutseeritud kuju, ülalt veeliistudega kaitstud aknad (sarnaselt samaaegsete Tallinna linnamüüri tornidel ja Haapsalu linnuse välistornil) ning sarnasus Kiiu tornlinnusega 15. sajandi lõpust. Ehitatud ühes järgus; oletatavat ringmüüri leitud e ole.</span>


source: A
code: 16093
name: Vao mõisa tuuleveski
type: ehitismälestis
alt_id: 449
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur 3 korruseline hollandi tüüpi krohvimata paekivist  veskikere. Tuuliku pea hävinud.  Sees säilinud veskiseadmed. Aknaavad on kaarsillusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1786. Selle kohta annab tunnistust ukse kohale asetatud daatumiga kivi.</span>


source: A
code: 16094
name: Vao mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk, uhke 9-avalise kaaristuga, paekividest, krohvitud lubikrohviga tallihoone. Hoonet katab kõrge poolkelpkatus. Kaaristu alla  avanevad aknad ja kalasabalaudisega kahepoolega uks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1744, laiendatud 1850.-60. aastail tagaküljelt karjahooviga.
(A. Hein, Eesti arhitektuur III. Tln., 1997)</span>


source: A
code: 16095
name: Vao mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on 9-avalise kaaristuga, ristküliku-kujulise põhiplaaniga, aidale omase plaanilahendusega ja kõrge viilkatusega ehitus. Kuivati on ehitatud põhiliselt paekividest, mis on krohvitud lubikrohviga. 
Mälestist iseloomustab edelaküljel olev avatud kaaristu oma säilinud algupärase laudislaega ja peakivist põrandaga ja kaaristu alla avanevate aidaustega. Säilinud on mõisa abihoonetele omased erikujulised avatud sarikaotsad ja eriprofiiliga karniis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vao mõis on hooneterikas mõisaansambel Vao ürgoru kaldal, hõlmab ka Vao tornlinnuse. 
Mõis oli 1744.a-st kuni võõrandamiseni 1919 v. Rennenkampffide valduses. Mõis ehitati esinduslikult välja1770-80.a.-ail. Peahoone( hilisbarokne ühekorruseline puuehitis) on hävinud, säilinud on kõrvalhooned, mis moodustavad esindusliku hoonetekompleksi Vao ürgoru kaldal. 
Vao mõisa ait on ehitatud 1780-1783. Säilinud on hoone kagupoolsel esikülje keskele müüritud kivi ehitusdaatumiga 1783. Hiljem valmistatud lohepeatuulelipule on lõigatud 1780. Algne poolkelpkatus asendati 19 saj. teisel poolel viilkatusega. 
Mälestist kasutatakse kauplusena.</span>


source: A
code: 16096
name: Vao mõisa viinavabrik
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Massivne kahekorruseline paekivist hoone, mille akna ja ukseäärised ja muud dekoratiivsed detailid on laotud tellistest. Räästaalusel ning korruste vahel asub kitsas tellisvöö, mis otsaviilul on astmeline. Ka aknasilluste kohal kulgevad kitsad kaarfrontoonid, mis on kohati vööna ühendatud. Esindab nn kroonuhistoritsismi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1864, mille tõestuseks aastaarvuga tuulelipp. Laiendused  1900. a paiku.
(E. Meriste.Ajalooline õiend. Tln. 1980)</span>


source: A
code: 16097
name: Vao mõisa karjalaudad
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk õhukese krohvikihiga paekivist hoone. Hoonet katab viilkatus. L- kujulise põhiplaaniga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud  19.s. keskel. Aknad ja uksed 20.s. II poolel ümber ehitatud.
(E. Meriste.Ajalooline õiend. Tln. 1980)</span>


source: A
code: 16098
name: Vao mõisa kuivati
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ristküliku-kujulise põhiplaaniga, keldriga ja  kõrge viilkatusega ehitus. Keldril on peakividest silindervõlvidega laed. Kuivati on ehitatud põhiliselt paekividest, mis on krohvitud lubikrohviga. Pööningukorruse osas on seintes kasutatud ka maakive. Mälestist iseloomustab veel kellatorn ja pikk telliskividest korsten.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vao mõis on hooneterikas ansambel Vao ürgoru kaldal, hõlmab ka Vao tornlinnuse. Mõis oli 1744.a-st kuni võõrandamiseni 1919 v. Rennenkampffide valduses. 
Mõis ehitati esinduslikult välja1770-80.a.-ail. Peahoone, hilisbarokne ühekorruseline puuehitis  on hävinud, säilinud on kõrvalhooned, mis moodustavad esindusliku mõisakompleksi Vao ürgoru kaldal. 
Vao mõisa kuivati on ehitatud 19.saj. IV veerandil. Kuivati põles 1984-85aastatel,  põlengus hävis katus koos kandnekonstruktsioonidega. Majand ehitas uue katuse, katusekatteks on eterniit.  
Hoonet kasutati veel kolhoosiajal kuivatina.</span>


