# places

source: A
code: 17674
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 168-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17674) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17675
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 169-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on tõenäoliselt asunud tasasel maal, praegu paikneb see paeaukude vahetus  naabruses. Kalmest on säilinud vaid kitsas lõuna ja kagu poolne servaosa. Säilinud kalmeosa pikkus on u 17 m ja laius u 8 m. Kalme lõhutud osast on leitud põletamata luid. Kalme servad on võrdlemisi laialivalgunud, eriti lauge on kirdeserv.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmeväljale pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub Talu hoonetest lääne poole jääval paemurru alal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17675) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17676
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 170-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on tõenäoliselt asunud tasasel maal, millest on säilinud ainult kalmest lõuna poole jääv osa, kõigist ülejäänud külgedest piiravad kalmet suured paeaugud. Kalme algne kõrgus ümbritsevast maapinnast on jälgitav üksnes lõuna poolsel küljel – 60 cm. Kalme on põhiplaanilt ümmargune, tõenäoliselt on tegemist kivikirstkalmega. Pealt on kalme puhas ja lage ning tugevasti kamardunud. Kalme läbimõõt on põhja-lõuna suunas 11 m ja lääne–ida suunas 12 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmeväljale pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub Talu hoonetest lääne poole jääval paemurru alal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17676) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17677
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 171-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17677) avastas arheoloog Vello Lõugas 1975. aastal, kes koostas sama aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17678
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 172-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ligikaudu ümmarguse põhiplaaniga, hiljem lõhkumiste tõttu ovaalseks muutunud. Pealt on kalme tugevasti kamardunud, lage, ilma värskete lõhkumisteta. Kalme laele on ligi meetrise läbimõõduga kivi peale veeretatud. Kalme läbimõõt põhja-lõuna suunas on 15 m ja ida-lääne suunas 16 m. Kalme kõrgus on ca l meeter. Kalme keskosa on kumeram ja kõrgem servaosadest. Kalmest on paremini säilinud idapoolmik. Lõunaserva on järsult maha lükatud, lääneserva on lükatud madalamaks ja laugeks, nii et kalme piir on siin sulanud märkamatult kokku ümbritseva maapinnaga. Sama kehtib ka põhjaserva suhtes, kuigi siin on kalmepiir paremini jälgitav. Idaserval on näha lõhutud kohas, et kalme koosneb pae- ja raudkividest. Muld ei paista kalmes olema eriti must. Kalme edelaserval on buldooser lükanud ära äärevare ja paljastanud suuremad raudkivid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmeväljale pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub talust lääne pool endise Maardu-Vandjala külavahetee põhjapoolses veeres, teest 10 m kaugusel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17678) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta märtsis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17679
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 173-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme asub tasasel karjamaal. See on ilus ja tihedasti kamardunud kõrge kangur. Pealt lage ja puhas; ümbrus lage karjamaa, kus on palju üksikuid raudkive. Kalme kerkib kuni l m üle ümbritseva maapinna. Kalme lõuna ja kagu servas on näha keskmise suurusega raudkivide kaarjat rida (6 kivi), millede ees on äärevare. Loodesektori servaosas on samuti paar suuremat sügavasti naa sees istuvat raudkivi. Ka kalme lõunaosas on üsna ridamisi sügavaid raudkive, mis ulatuvad maapinnale. Kalme põhiplaan on üldiselt ümmargune. Kalme läbimõõt põhja-lõuna suunas on 15 m ja lääne-ida suunas 15-17 m. Kalme lääneserval liitub kalmega paari m laiune sopp, mis langeb välja kalme korrapärast. Ehkki siingi on kalme läbimõõt ca 15 m, võib see siiski olla ka juurdeehitis või mingi kuhjatis, mis on kalmega ühetaoliselt kamardunud. Kalme ida külg on ilus selge, kalme lääneserv aga laugeks lükatud. Kalme on pealt ilma eriliste lõhkumisjälgedeta. Kõige kõrgem on kalme pind lõuna osas, langedes tasapisi põhja suunas.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmeväljale pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub talust ida pool kunagise Maardu-Vandjala tee põhjaveeres, teest 5 m kaugusel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17679) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17680
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 174-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17680) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17681
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 175-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme asub tasasel maal. See on laugete nõlvadega lame kangur, mis pealt on tihedalt kamardunud. Kalme läbimõõt on edela–kirde suunas 10,5 m ning kagu-loode suunas 15 m. Kalme keskosa kerkib üle ümbritseva maapinna ligemal 70 cm. Antud kalmega liitub lääne pool 5 m läbimõõduga väiksem kalme. Kalme põhjapoolsele äärealale on kuhjatud põllult kive.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmeväljale pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub Talu hoonetest lääne poole jääval paemurru põhja osas, jäädes antud ala piirava kiviaia alla.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17681) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta märtsis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17682
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 176-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17682) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta mais ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17683
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 177-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17683) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17684
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 178-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme paikneb keset tasast karjamaad, mis kunagi on olnud vist põld. See on ümmarguse põhiplaaniga madal ja tihedasti kamardunud vare, mille ümber kasvavad üksikud põõsad. Kalme on sfäärilise kujuga ning kalmeservad sulavad märkamatult kokku ümbritseva maapinnaga. Kalme koosneb tihedast paekivilademest, milles on üsna pruunikas muld, mis eeldab laibamatustega piirdumist. Kalme kõrgus on 60 cm. Läbimõõt põhja-lõuna suunas 6,7 m ja lääne-ida suunas 6,6 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme juurde pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub Veski talust 350 m kirde pool keset lagedat karjamaad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17684) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17685
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 179-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme paikneb tasasel lagedal karjamaal, mis kunagi on olnud nähtavasti põld, praegu on kalme ja selle ümbrus osaliselt võsastunud. Maapinnal on kerge langus põhja poole, mistõttu sellelt küljelt on kangru kõrgus samuti silmatorkavalt suurem. Kalme, kõrgus lõuna poolt küljest on 80-90 cm, põhja poolselt küljelt 1,3 m. See on ümmarguse põhiplaaniga kangur, mis on rajatud mingile kergele maapinna kühmule. Kalme on suhteliselt hästi säilinud, tasane ja korralikult üleni kamardunud, selle läbimõõt on ligemale 22 m. Kalme servades murukamarast väljaulatuvad suurte raudkivide nukid viitavad üsna suure läbimõõduga kiviringile või kalme veerde kunagi ammustel aegadel veeretatud põllukivide vööndile. Kalme pealispind ei ole päris ühtlase kõrgusega. On näha, et kalme loode ja kagu sektor on madalamad. Madalam nõgu on ka edela serval. Kalme lääne osas on maapinnal näha paekive, osalt hiljem siia loobitud, osalt vist kalmest välja lükatud. Kalme keskosa on kõige kõrgem ja kompaktsem. Kalme serv on selge vaid põhja ja loode pool, mujal sulavad kalme laugjada nõlvad kokku ümbritseva maapinnaga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmeväljale pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu õues kõrgub suur hollandi tuuleveski, mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub talust 40O m kirde pool lagedal karjamaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17685) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, kes koostas järgmise aasta aprillis ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17686
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 180-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2.	Kalme paikneb tasasel lagedal karjamaal, millel on üsna palju
raudkive. See on ümmarguse põhiplaaniga puhas ja tihedasti kamardunud
kangur, mis kerkib üle ümbritseva maapinna 80-90 cm. Kalme läbimõõt
on põhja–lõuna suunas 9 m ja ida-lääne suunas 8,5 m. Kalme on pealt kumer, keskosas kõige kõrgem. Kalme pealispind alaneb lõuna ja edela poole, kus servad on ainult paarkümmend cm kõrged või sulavad laugjalt kokku ümbritseva maapinnaga. Järsem on lääne külg. Kalme loodesektor on üldse tihe ja terve. Kalme servadest ulatuvad välja suuremate raudkivide nukid, mis arvatavasti pärinevad kalmet piiravast ringmüürist. Kohati tundub see ring olema lõhutud, võrdlemisi lage on edela serv, lünklik on osaliselt ka kagu ja ida serv. Kalme lael on mingi tähisena maasse kaevatud raudlatt.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme  juurde pääseb Tallinn-Narva maanteelt läbi Maardu mõisa Maardu külla viivat teed mööda. Veski talu  õues kõrgub suur hollandi  tuuleveski kere,  mis paistab kaugele hea orientiirina. Kalme asub talust 400 m kirde pool, kalmest ca 150 kirde-lääne pool jääb karjäär.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17686) avastas arheoloog Vello Lõugas 1974. aastal, samal aastal koostas ta ka mälestise passi.</span>


source: A
code: 17687
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäe talu õues, väravast toaukse ette viiva raja ja keldri vahelisel alal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme (reg nr 17687) kohta on passi koostanud arheoloog Vello Lõugas 1977. aastal.</span>


source: A
code: 17688
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2309
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi (reg nr 17688) avastas 1970. aastate alguses kodu-uurija Oskar Raudmets. 1975. aasta mais koostas mälestise kohta passi arheoloog Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17689
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 5-k tln
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on kolmnurkse põhiplaaniga raudkiviga, mille mõõtmed ida lääne suunas on ca 2, 75 m ja põhja–lõuna suunas ca 2,5 m. Kivi pealispind on lääne suunas kaldus, kõrgus kivi lääne osas on ca 0,2 m, ida osas ca 0,7 m. Vähemalt 6 tehislikku lohku asuvada kultusekivi ida poolsel, kõrgemal nurgal</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tallinn–Narva maanteest ca 65 m õuna pool hõredas männimetsas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17689) avastas 1973. aastal kodu-uurija Oskar Raudmets, 1975. aasta septembris koostas mälestise kohta passi arheoloog Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17690
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 6-k tln
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on ristkülikukujulise rändrahnuga, mille mõõtmed ida–lääne suunas on ca 4,5 m ja põhja–lõuna suunas 3,5 m. Kivi ei ole säilinud terviklikult, kagu poolne nurk on lõhutud ja sellest on eraldunud mitu suuremat tükki. Kirde poolses osas on kivi kõrgus maapinnast ca 2,5 m. Tehislikud lohud asuvad kivi lae, kirdepoolsel, kõrgemal nurgal.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tallinn–Narva mnt ja paekivi karjääri vahelisel alale jäävas metsas, kuusenoorendiku ja hõredama lehtpuumetsa piiril, ca 175 m kaugusel maanteest. </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17690) avastas 1973. aastal kodu-uurija Oskar Raudmets, 1975. aasta septembris koostas mälestise kohta passi arheoloog Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17691
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 196-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on üldkujult ligilähedaselt nelinurk. Kivi maksimaalne kõrgus on 1,4 m ning läbimõõt kuni 3,0 m. Kivi on punakat värvi rabakivi, mille pealispinnal on säilinud üks tehislohk. Viimase läbimõõt on 6 cm ning sügavus 1,0 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi jääb Keskvälja ja Lille talude vahele, põlluvahetee äärde. Keskvälja talu hooned jäävad kivist u 145 m SW-poole ning Lille talu hooned u 150 m NNO-poole. Peterburi teelt Maardu mõisa viiv maantee jääb kivist u 755 m W-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17691) avastas Vello Lõugas 1975. aasta mais.</span>


source: A
code: 17692
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 197-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Üsna suur rabakivi, mille pealispind on lame. Kivi pealispinnal on 20 tehislohukest, mille läbimõõdud on 5-8,5 cm ning sügavus 0,7-2,5 cm. Lisaks on kivi pealispinnal veel võimalikke lohkude põhju. 
Kivi maksimaalne kõrgus ümbritsevast mnaapinnast on u 1,0 m ning läbimõõt kuni 2,75 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub looduses madalas kohas, kus kevadel on üsna niiske. Kivi ümber kasvab lepavõsa. Maapind tõuseb kivi suhtes märgatavalt ida ja edela vahel, kus asuvad kõrged kuivad põllumaad. Kivi jääb lähimast Reinu talu hoonest u 170 m SSO-poole ning Maardu mõisast Peterburi teele viivast maanteest u 290 m O-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17692) avastas Vello Lõugas 1974. aasta mais.</span>


source: A
code: 17693
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 198-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur rändrahn, paistab kaugele. Kivi kõrgus kuni u 2 m, läbimõõt kuni 5 m, sirgete püstjate külgedega. Kivi pealispind madaldub N-S-suunaliselt. Hallikat värvi rabakivi, mureneb hõlpsalt. 
Peal on loendatud 12 tehislohku, mille läbimõõdud on 5-8 cm ning sügavused 0,8-2,4 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi paikneb haritaval põllul. Lohukivi reg nr 17692 jääb sellest u 260 m WSW-poole, Reinu talu hooned u 275 m WNW-poole. Kivi jääb Peterburi teelt Maardu mõisa viivast maanteest 540 m O-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17693) avastas Vello Lõugas 1975. aasta mais.</span>


source: A
code: 17694
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 199-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi (reg nr 17694) avastas ja muistise passi koostas arheoloog Vello Lõugas 1975. aasta mais.</span>


source: A
code: 17695
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 213-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ligilähedaselt 50 cm kõrgune kivi on kolmnurkse põhiplaaniga. Kivil on üks tehislohk, mille läbimõõt on 6 cm ning sügavus 1 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi paikneb tasasel maal, u 216 m OSO-pool Kaunissaare talu eluhoonest.  Kivi on ümbritsetud kaevandusest välja tõstetud pinnasega, avatud on maastik vaid läänest loodeni.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17695) avastas Vello Lõugas 1974. aasta kevadel.</span>


source: A
code: 17696
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 399-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi (reg nr 17696) avastas 1976. aasta septembris arheoloog Vello Lõugas, kes koostas järgmise aasta juunis mälestise kohta ka passi.</span>


source: A
code: 17697
name: Ohverdamiskoht "Hiiemets"
type: Ohverdamiskoht
alt_id: 189
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arheoloog Richard Indreko 1924. aastal koostatud Jõelähtme kihelkolnna muinasjäänuste kirjelduses  on Maardu hiiekoha kohta kirjutatud järgmist: "Hiiemets. Asuk. Maardu ms. pargi taga üks väga vana lepik, mõnes kohas väga madal ja porine."</span>


source: A
code: 17699
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoha kultuurkiht jääb tänapäeva Parasmäe küla tuumikus asuvate hoonete alla ja vahele. Osa alast on kasutusel põllu- ja heinamaana.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Parasmäe küla tuumikus, kus jääb Nigula, Alt-Liiakse, Uue-Hansu, Vana-Hansu, Toomapõllu, Sassi, Roota 1, Miko ja Aasa talu maadele. Asulakoht jääb kahele poole Kostiverest tulevat teed ning hõlmab u 213 000 m2 suuruse ala.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Külaasemelt kogutud leiud kuuluvad I-II at.</span>


source: A
code: 17700
name: Kalmistu
type: Kalmistu
alt_id: 411-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu asub praegu heinamaana kasutusel oleval alal.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmistu asub Kostiverest Parasmäe külla viivast teest u 100 m kirde pool, Kaerapõõsa talu jääb u 200 m põhja poole. Kalmistu asub kõrgemal künkal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Parasmäe maa-alust kalmistut mainis esmakordselt Jaan Jung oma 1910. a ilmunud raamatus (Jung, J. 1910. Muinasaja teadus eestlaste maalt, III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt). Jung nimetab paika Kabelimäeks. 
1960.-ndatel aastatel viidi kalmistu alalt leitud esemeid Ajaloo Instituuti (AI 4394). Leidude põhjal on kalmistu dateeritud 11.-13. sajandisse.</span>


source: A
code: 17701
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 171
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Taneli talu endisel maal paiknevaid kivikalmeid kirjeldas arheoloog Richard Indreko 1924. aastal Jõelähtme kihelkonna kirjelduses. Kalmeid (reg nr 17701-17705) inspekteeris ja kirjeldas uuesti arheoloog Vello Lõugas 1972. aastal.</span>


source: A
code: 17706
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 100-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivikalmed (reg nr 17706-17707) avastas 1973. aastal kodu-uurija Oskar Raudmets. 1975. aasta oktoobris koostas mälestiste kohta passi arheoloog Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17710
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2288
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rahn on kahes tükis.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub rohumaal, Põldmäe talust u 520 m loode pool. Kostivere-Parasmäe küla tee jääb kivist u 770 m lõunaedela poole. Kivist u 110 m lääne poole jääb külavahetee, mis viib Kostivere-Parasmäe teelt Tanelki talu poole.</span>


source: A
code: 17712
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2290
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi kõrgus ümbritsevast maapinnast on u 0,6m, läbimõõt põhjakirde suunas 2,45 m ning lõunakagu suunas 2,0 m. Kivil on kolm tehislohku, mille läbimõõdud on 4-6 cm ning sügavused 0,7-2,2 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Haljava-Parasmäe teest 5-6 m lõuna pool; Peterburi teelt Kostiverre viivast teest u 710 m kagu pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17712) avastas 1970ndate alguses Oskar Raudmets.</span>


source: A
code: 17713
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2291
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on trapetsikujulise harjaga rändrahn, mille pikka loodenõlva on kasutatud liulaskmiseks. Kivi kagupoone nõlv on kitsam ning moodustab horisontaalse pinna, millele on tehtud kümme väikest tehislohku. 
Lohkude läbimõõt on 4-6 cm ning sügavus 0,7-1,5 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Kostivere-Parasmäe teest u 70 m edela pool. Kõrgemäe talu hooned jäävad kivist u 90 m idakagu poole ning Lillevälja talu hooned u 170 m kirde poole. Kivi asub lainjal maal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17713) avastas 1972. a Oskar Raudmets.</span>


source: A
code: 17714
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2292
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rändrahn, mille kõrgus on N-poolsel otsal 1,25 m ning NO-poolsel 1,05 m, ümbermõõt on 8,8 m. Kivi S-külje püstjal seinal on 27 lohku, W-küljel on 5 või 5 lohku, SW-küljel üks oletatav lohk ning 21 lohku kivi lael.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Sepa talust u 60 m lääneedelas tasasel maal. Kostivere-Jõelähtme tee jääb kivist u 620 m loode poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17714) avastas Vello Lõugas 1972. a septembris.</span>


source: A
code: 17715
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2293
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur rändrahn, mis mõjub eemalt vaadates mnaamärgina. Kujult meenutab kivi kaheviilulist mahalõigatud harjaga katust, mis on orienteeritud kagu-loode suunas. Kivi edelapoolne külg on üsna järsk, põhjapoolne külg aga veidi laugjam. Kivi üsna lame lagi madaldub pisut kagu suunas. 
Kivi kõrgus on 2,3 m ning ümbermõõt 12 m. Kivi edelapoolsel külje vertikaalsel pinnal on 0,3-1,0 m kõrgusel u 50 tehislohukest. Üleval kivi lael on 7 kindlat ning paar võimalikku lohukest.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Peterburi teelt Kostiverre viivast maanteest u 200 m kagu pool. Kostivere Liukivi jääb sellest kivist  u 480 m edela poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17715) avastas arheoloog Vello Lõugas 28.10.1972. a.</span>


source: A
code: 17716
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2294
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi kõrgus lääne- ja loodepoolses osas on 1,45 m; ida- ja kagupoolses osas 1,1 m. Kivi ümbermõõt on 8,7 m. 
Kivi üsna tasasesse pealispinda on tehtud üheksa tehislohukest.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Taneli talust u 415 m lääne pool, Kaerapõõsa talust u 440 m idakirde pool. Kostivere Liukivi jääb u575 m lääne poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17716) avastas Vello Lõugas 1972. a septembris.</span>


source: A
code: 17717
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2295
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on ligilähedaselt ruudukujulise põhiplaaniga, selle küljed on peaaegu vertikaalsed, pealispind on kaldu W-poole. Kivi on NO-küljel 1,2 m kõrge ning SW küljel 0,2-0,5 m kõrge; selle läbimõõt on SO-NW suunas 2,75 ja SW-NO suunas 2,6 m. Kivi pinnal on 21 tehislohukest.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Jõelähtme-Kostivere tee ning Haljava tee ristmikust u 270 m SSO-pool. Paemurru talu jääb kivist u 310 m NNW-poole. Kivi asub avatud rohumaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17717) avastas 1972. a septembris Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17718
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2296
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peaaegu korrapärase ruudukujulise põhiplaaniga rändrahn, mille kõik neli külge on vertikaalsed. Kivi kõrgus on 1,5-2,1 m. Kivi pealispind on tasane, kuid alaneb lõuna- ja kagu poole. 
Kivi pinnal on 24 tehislohukest, mille läbimõõdud on 5-8 cm ning sügavused 1-2,5 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi jääb Kenamäe talust u 260 m lääne poole, Taneli talust u 330 m loode poole; Peterburi teelt Kostiverre viivast maanteest u 620 m kagu poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17718) avastas Vello Lõugas 1972. a septembris.</span>


source: A
code: 17719
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 133-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on üksik hall rändrahn, mille kõrgus ümbritsevast maapinnast on u 1,0 m. Kivi pinnal on üks tehislohk, mill läbimõõt on 8-9 cm ning sügavus 2,5 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi jääb Kostivere karstiala O-serva, Jõelähtme-Kostivere manteest u 300 m NW-poole. Paemurru talu jääb kivist u 275 m O-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17719) avastas Oskar Raudmets 1973. a.</span>


source: A
code: 17720
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 134-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt suur rändrahn on lastud tükkideks. Kivi säilinud osa on u 4,5 m pikk ja rohkem kui 2,5 m lai. Ühel väiksemal tükil on kolm tehislohukest. Viimaste läbimõõt on 5-9 cm ning sügavus 0,8-2,1 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub avatud rohumaal, u 50 m NW-pool Jõelähtme-Kostivere maanteest. Paemurru talu jääb u 280 m NO-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17720) avastas 1973.a Oskar Raudmets.</span>


source: A
code: 17721
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 136-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17721) on esmakordselt registreeritud 1970ndate alguses seoses Rebala ümbrise muististe registreerimisega. Kivi esitati kaitse alla võtmiseks 1974. aastal.</span>


source: A
code: 17722
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 137-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi kõrgus selle laiemal edelapoolsel otsal on 1 m, vastasotsal 0,4 m. Kivi läbimõõt kirde-edela suunas on 3,75 m ning loode-kagu suunas 2,9 m. Kivi kagupoolne külg on kumer, edela- põhja- ja loodeküljed aga püstjad.
Kivi pinnal on üks tehislohuke, mille läbimõõt on 6 cm ning sügavus 1,3 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub Põldmäe talu hoonetest u 200 m loode pool. Pauna SuurKkivi jääb u 150 m ida poole. Kivi paikneb tasasel maal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17722) avastas Vello Lõugas 1974. a mais.</span>


source: A
code: 17723
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 404-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi kõrgus ümbritsevast maapinnast on 0,75 m ning läbimõõt 1,5-1,6 m. Kivil on üks kindel tehislohk ning mõned võimalikud lohud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub avatud rohumaal Kostivere-Parasmäe teest u 360 m WNW-pool ning Jõelähtme-Kostivere teest u 805 m SSO-pool. Kaerapõõsa talu hooned jäävad kivist u 200 mNW-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17723) avastas 1976.a. sügisel Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17724
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 405-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi kõrgus on selle S-serval 0,75 m ning N-serval 0,4 m; selle läbimõõt on 2-2,3 m. Kivi peal on kaks tehislohukest, mille läbimõõt on ühel 6,0 ning teisel 8,5 cm; sügavus on esimesel 1,3 ning teisel 2,1 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi jääb Jõelähtme-Haljava teest u 120 m NO-poole, Kindaniidu talust u 30 m NW-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17724) avastas 1976. a septembris Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17725
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 407-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub avatud rohumaal. Kostivere-Parasmäe tee jääb sellest u 680 m WSW-poole ja Kaerapõõsa talu jääb u 500 m WNW-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17725) registreeris 1976. a Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 17726
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 408-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17726) registreeriti esmakordselt arheoloog Vello Lõugase poolt 1976. aastal.</span>


source: A
code: 17727
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 409-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on punakas-roosa suurekristalliline grantiirahn kõrgusega 1,9 m. Kivi meenutab kujult väikest majakest. Kivi ligi 2,7 m pikkune põhjapoolne külg on püstloodis, kirdeots on väljapoole kaldu, ida- ja põhjaküljed on püstjad, lõunakülg purunenud ebatasaseks. Kivil asuvad 13 kunstlikku lohku. 6 lohku on õõnestatud kivi harjale, 6 lohku asuvad lõunapoolsel "katuseküljel" ning 1 lohk põhjapoolsel "katuseküljel". Kuna kivi on kergesti porsuv, siis ilmselt on osa lohke hävinud. Lohkude läbimõõt ulatub 4,5-7 cm-ni, sügavus 0,8-2 cm-ni.  Mälestise lähedusse jäävad veel kaks suuremat kivi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Parasmäe külas, Jõelähtme-Kostivere kõrvalmaanteest 1,03 km kaugusel kagu pool, Haljava poole viiva külatee ääres. Mälestis asub teest umbes 20 m põhja pool, Teearu talust 400 m kagus, Nurga talust 460 m lääneloode pool. Mälestisest 125 m kaugusel kirde pool on talu varemed (Talumäe).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis (reg nr 17727) avastati 1976. aastal Vello Lõugase poolt. Kohalik rahvas kivist midagi ei teadnud. Samal aastal koostati mälestise pass. Kivi esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1977. aastal vana registrinumbriga 409-k.</span>


source: A
code: 17728
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 410-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Roosakristalliline graniitkivi, mille läbimõõt on u 2 m ning kõrgus maapinnast 0,65 m. Kivi lael on neli nõrka tehislohku. Nende lohkude läbimõõt on 4,5-7 cm ning sügavus 0,9-1,6 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi jääb Jõelähtme-Haljava teest u 40 m edela poole. Sepa talu jääb kivist u 400 m lääne poole, lohukivi reg nr 17727 asub u 75 m kirde pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17728) avastas Vello Lõugas 1976. aasta sügisel.</span>


source: A
code: 17732
name: Kultusekivi "Pauna suur kivi"
type: Kultusekivi
alt_id: 2287
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on suur rändrahn, mis on ülevalt alla pooleks läinud. Kivi suurim kõrgus on 3,3 m, selle läänepoolse osa läbimõõt on ida-lääne suunas 7,2 m ning põhja-lõuna suunas 5,2 m. Idapoolse osa kõrgus on 3,6 m, selle läbimõõt põhja-lõuna suunas 4,7 m ja ida-lääne suunas 4,1 m. Kivi on sirgete külgedega. Kivi läänepoolsel osal on peal üks lohk, mille läbimõõt on 7 cm ja sügavus 2 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi jääb Põldmäe talust u 230 m kagu poole tasasele maale. Loihukivi reg nr 17722 jääb sellest kivist u 155 m lääne poole. Lohukivi reg nr 17710 asub u 310 m loode pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17732) avastas Oskar Raudmets oktoobris 1972.a.</span>


source: A
code: 17733
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Rebala külatuumik: 24504:008:0710; 24504:008:1500; 24504:003:0791;  24504:008:1461;  24504:008:0021;  24504:008:0036;  24504:008:0065;  24504:008:0113;  24504:008:0166;  24504:008:0347;  24504:008:0518; ref. riigimaa.</span>


source: A
code: 17744
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 167
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme registreeriti esmakordselt H. Kõrge poolt 1936-ndal aastal ning see võeti kaitse alla 1964-ndal aastal.</span>


source: A
code: 17745
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 168
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme registreeriti esmakordselt H. Kõrge poolt 1936ndal aastal ja võeti kaitse alla 1964-ndal aastal.</span>


source: A
code: 17746
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 169
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud H. Kõrge poolt 1936-ndal aastal ja kaitse alla võetud 1964-ndal aastal.</span>


source: A
code: 17747
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 170
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme registreeriti esmakordselt 1936-ndal aastal H. Kõrge poolt ja võeti esmakordselt kaitse alla 1964-ndal aastal.</span>


source: A
code: 17748
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 182
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud 1936-ndal aastal H. Kõrge poolt ja kaitse alla võetud 1964-ndal aastal.</span>


source: A
code: 17749
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 183
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme registreeriti esmakordselt 1936-ndal aastal H. Kõrge poolt ja võeti kaitse alla 1964-ndal aastal.</span>


source: A
code: 17754
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 39-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud 1974-ndal aastal V. Lõugase poolt.</span>


source: A
code: 17763
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 402-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud V. Lõugase poolt 1976. aasta septembris Rebala ümbruse muististe arvelevõtmise käigus.</span>


source: A
code: 17764
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 403-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud V. Lõugase poolt 1976. aasta septembris Rebala ümbruse muististe väljaselgitamise käigus.</span>


source: A
code: 17766
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2253
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud V. Lõugase poolt 1972. aasta septembris Rebala ümbruse muististe arvelevõtmise käigus.</span>


source: A
code: 17772
name: Kivikalme "Kingakangur"
type: Kalme
alt_id: 45-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud V. Lõugase poolt 1974. aasta juunis kohalike elanike jutustuste abil.</span>


source: A
code: 17773
name: Kivikalme "Lastekangur"
type: Kalme
alt_id: 30-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rebala "Lastekangrud" said esmakordselt registreeritud 1974. aasta juunis V. Lõugase poolt.</span>


source: A
code: 17774
name: Kivikalme "Lastekangur"
type: Kalme
alt_id: 31-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rebala "Lastekangrud" said esmakordselt registreeritud 1974. aasta juunis V.Lõugase poolt.</span>


source: A
code: 17778
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 185
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi registreeriti esmakordselt 1936. aastal H. Kõrge poolt. Kivi näitas kätte Suigu talu peremees. Kivi võeti esmakordselt kaitse alla 31.12.1964. Mälestisele koostatud pass (Lõugas, Vello 1977).</span>


source: A
code: 17780
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 187
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17780) on avastatud 1936. aastal juhuslikult H. Kõrge poolt, kes inspekteeris Rebala muistiseid. Mälestis on võetud riikliku kaitse alla 1964. aastal.</span>


source: A
code: 17781
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2299
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17781) on esmakordselt registreeritud 1970ndate aastate esimesel poolel V. Lõugase ja O. Raudmetsa poolt. Mälestis on riikliku kaitse alla võetud 1975. aastal.</span>


source: A
code: 17783
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2301
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17783) on esmakordselt registreeritud 1970ndate aastate esimesel poolel seoses Rebala ümbruse arheoloogiamälestiste arvelevõtmisega.</span>


source: A
code: 17784
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2302
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17784) on esmakordselt registreeritud 1970ndate aastate esimesel poolel seoses Rebala ümbruse arheoloogiamälestiste arvelevõtmisega.</span>


source: A
code: 17785
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2303
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17785) on registreeritud 1970ndate aastate algul Rebala ümbruse muististe väljaselgitamise ja arvelevõtmise käigus.</span>


source: A
code: 17786
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2304
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17786) on esmakordselt avastanud kodu-uurija O. Raudmets 1973. aasta kevadel ja samal aastal on see ka kaitse alla võetud.</span>


source: A
code: 17787
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2305
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17787) on üles otsitud V. Lõugase poolt 1974. aasta mais.</span>


source: A
code: 17788
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2306
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17788) on esmakordselt üles otsitud V. Lõugase poolt 1974. aasta mais.</span>


source: A
code: 17789
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 120-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi (reg nr 17789) on esmakordselt registreeritud V. Lõugase poolt 1970ndate aastate esimesel poolel.</span>


source: A
code: 17790
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 121-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi esitatud kaitse alla 1974. aastal ning mälestiseks tunnistatud esmakordselt 18.12.1975. Mälestisele koostatud pass (Lõugas, Vello 1977).</span>


source: A
code: 17794
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistis asub Saha küla tuumikus, kahel pool Saha-Loole viivat teed, jäädes praegu hoonete alla ja vahele. Muinasasula paiknes laugja seljandiku lääneloode küljel, sellest läände jääb madal heinamaa.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Saha küla vanema osa tuumikus, kahel pool Saha-Loole viivat teed, jäädes praegu hoonete alla ja vahele. Lagedi-Mardu teest jääb asulakoht N-poole. Muinasasula paiknes laugja seljandiku lääneloode küljel, sellest läände jääb madal heinamaa.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1984. a toimusid siin arheoloogilised päästekaevamised Valter Langi juhatusel. Kultuurkihi olemasolu tehti kindlaks u 100 m2 suurusel alal, kiht oli väheintensiivne ning osaliselt künniga segatud. Avastati jälgi tuleasemetest, majapidamislohkudest; koha vanim kasutus leidis aset eelrooma rauaajal, hiljem on siin elatud ka 7.–8. sajandil (Lang 1996, 235–238).</span>


source: A
code: 17795
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 184
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuhjatis on üsna suur, läbimõõt u 25 m. Kolhooside-aegse kivikoristusega on talle peale ja servadesse kive juurde veetud. Jääb selgusetuks, kas selle all tegelikult kalme üldse on.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub avatud maastikul üksikuna. Kalme jääb Uuevälja talust u 120 m SO-poole ning Lagedi-Maardu teest u 60 m S-poole.</span>


source: A
code: 17796
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 1992
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuhjatise läbimõõt on u 10 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast u 0,5 m. Paikneb üksikuna maastikul.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Paikneb üksikuna kasutuseloleval põllul. Kalme jääb Peetri talust u 150 m edelasse, Saha küla läbivast Lagedi- Maardu teest u 50 m loode poole. Kalme asub madalamal maal, maapind on kõrgem teisel pool teed.</span>


source: A
code: 17797
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2258
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegu on väga suure kivikuhjatisega, millele on hilisematel aegadel põllult kive juurde veetud ning selle servadesse ja peale pandud.  Praegu on see u 20 x 30 m suur.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kuhjatis jääb Lagedi-Maardu teest u 500 m S-poole, väikesest külavaheteest 27 m lääne poole. Saare tallu viiva tee vastas, 200 m Saare talu eluhoonest W-pool. 
Kalme on rajatud suhteliselt tasasele maale, kus suuremad tõusud ja langused puuduvad.</span>


source: A
code: 17798
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 140-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on tugevasti lõhutud I MS aegsete kaevikutega ning sellest on paremini säilinud kaguosa. Kalme läbimõõt on u 15 m, kõrgus 0,5-1-0 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Jääb Lagedi-Maardu teest u 220 m SSO-poole. Asub koos kivikalmetega reg nr 17809 ja 17810 Hansu talu aia servas, külavaheteest 100–160 m idas. Koht on tuntud ka kui Magasiaida mägi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme avastas Vello Lõugas 1982. aastal.</span>


source: A
code: 17799
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 142-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tõenäoliselt on tegemist ümmarguse põhiplaaniga kivikirstkalmega, mille kõrgus ümbritsevast maapinnast on 0,3–0,7 m. Kalme on selgete, järskude servadega, pealt tasane ja enamjaolt tugevalt kamardunud. Kalme lääne osal on näha pinnase teisaldamise jälgi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmete juurde pääseb Saha külast Maardu mõisa viivalt teelt Uuevälja talu juurest lõuna suunda viivat teed mööda. Kalmete rühm jääb ülamainitud teest paremale, vana Välja talu hoonete vastas paikneva endise mõisaküüni ning 2002 rajatud elamu ümbrusesse. Kalme paikneb elamust ligemale 6 m lääne pool.</span>


source: A
code: 17800
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 143-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tõenäoliselt on tegemist ümmarguse põhiplaaniga kivikirstkalmega, mille läbimõõt põhja–lõuna suunas on 10,3 m ja Ida–lääne suunas 9,7 m. Kalme loodeserv on kõrgem kui kaguserv. Kalme idapoolsel osal on näha kunagise pinnase eemaldamise jälgi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmete juurde pääseb Saha külast Maardu mõisa viivalt teelt Uuevälja talu juurest lõuna suunda viivat teed mööda. Kalmete rühm jääb ülamainitud teest paremale, vana Välja talu hoonete vastas paikneva endise mõisaküüni ning 2002 rajatud elamu ümbrusesse. Kalme jääb mõisaküüni nurgast ligemale 10 m ida poole. 
</span>


source: A
code: 17801
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 144-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tõenäoliselt on tegemist ümmarguse põhiplaaniga kivikirstkalmega, mille läbimõõt põhja–lõuna suunas on 7,0 m ja ida–lääne suunas 7,2 m. Kalme kõrgus idaserval on 0,6 ja 0,45 m edelaserval. Kalme on tugevalt kamardunud ja pealt puhas.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmete juurde pääseb Saha külast Maardu mõisa viivalt teelt Uuevälja talu juurest lõuna suunda viivat teed mööda. Kalmete rühm jääb ülamainitud teest paremale, vana Välja talu hoonete vastas paikneva endise mõisaküüni ning 2002 rajatud elamu ümbruses. Kalme paikneb küüni kagunurgast 7,5 m kaugusel.</span>


source: A
code: 17802
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 145-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on ligemale 12 m läbimõõduga kivikirstkalmega, mis praeguses seisundis on ida–lääne suunas väljavenitatud. Kalme põhjapoolset serva on küüni ukse juurde viiva tee laiendamise käigus mahakaevatud. Kalme kõrgus on u 0,9 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmete juurde pääseb Saha külast Maardu mõisa viivalt teelt Uuevälja talu juurest lõuna suunda viivat teed mööda. Kalmete rühm jääb ülamainitud teest paremale, vana Välja talu hoonete vastas paikneva endise mõisaküüni ning 2002 rajatud elamu ümbruses. Kalme paikneb küünist lõuna pool, otse ukse ees.</span>


source: A
code: 17803
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 146-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Antud juhul on tegemist kahe ühtesulandunud kivikalmega, mis moodustavad põhja–lõuna suunas 21 m pikkuse ja ligemale 10 m laiuse künka.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmete juurde pääseb Saha külast Maardu mõisa viivalt teelt Uuevälja talu juurest lõuna suunda viivat teed mööda. Kalmete rühm jääb ülamainitud teest paremale, vana Välja talu hoonete vastas paikneva endise mõisaküüni ning 2002 rajatud elamu ümbruses. Kalme paikneb ühes reas kalmetega 17799; 17800 ja 17801, neist paarkümmend meetrit lõuna pool. Kalme lõunaserv jääb edela–kirde suunalisest kiviaiast u 3 m põhja pool.</span>


source: A
code: 17804
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 147-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme keskossa on ehitatud lubjaahi, millest on säilinud varemed. Võimalik, et kalmekiht on säilinud kalme servades. 
Kalme läbimõõt on u 14 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistise asukoht on tuntud Lubjaahjumäena. See on N-S-suunaline, suhteliselt kitsas seljandik, mis jääb Lagedi-Maardu maanteelt u 270 m S-poole. Kapeti talu jääb kalmest u 180 m ONO-poole. Ümbritsevas maastikus tuleb Lubjaahjumägi oma kõrgusega selgelt esile.</span>


source: A
code: 17805
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 148-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on lõhutud pärast II MS lõppu rajatud triangulatsioonitorniga, mistõttu ei ole võimalik kalme mõõtmeid üksnes visuaalse vaatlusega kindlaks määrata.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Lubjaahjumäena tuntud N-S-suunalisel kõrgendikul. Samal seljandikul on ka kalmed reg nr 17804, 17806, 17807. Kirjeldatud kalme on S-poolt teine. Kalme jääb Kapeti talu eluhoonest 150 m SW-poole ning Lagedi-Maardu maanteest 235 m S-poole. Vahemaa S-poole jääva kalmega reg nr 17804 on u 30 m ning N-pool asuva kalmega reg nr 17806 u 15 m.</span>


source: A
code: 17806
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 149-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga kuhjatise läbimõõt on u 14 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast u 30 cm. Osaliselt lõhutud. Ümmarguse osaga liitub O-küljel u 6 m laiune ristkülkukujuline osa</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Lubjaahjumäena tuntud N-S-suunalisel kõrgendikul, mis tõuseb ümbritsevast maapinnast selgesti esile. Koos kirjeldatud kalmega asuvad samal kõrgendikul ka kalmed reg nr 17804, 17805 ja 17807. Kalmed paiknevad samuti ligilähedaselt N-S-suunalises reas, kirjeldatav kalme on S-poolt kolmas. Vahemaa S-pool asuva kalmega nr 17805 on u 20 m, N-pool asuva kalmega reg nr 17807 aga u 25 m. Kapeti talu eluhoone jääb kalmest u 150 m ONO-poole. Lagedi-Maardu maanteest jääb kalme u 210 m S-poole.</span>


source: A
code: 17807
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 150-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ligilähedaselt ümmarguse põhiplaaniga kuhjatise läbimõõt on u 10 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast u 50 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Lubjaahjumäena tuntud N-S-suunalisel seljandikul, mis tõuseb selgesti ümbritsevast esile. Kalme asub ühes rühmas koos kalmetega reg nr 17804, 17805, 17806, olles selles rühmas kõige N-poolsem. Kalme reg nr 17806 jääb kirjeldatavast kalmest u 25 m NNW-poole, Kapeti talu hoonetest u 160 m W-poole ning Lagedi-Maardu maanteest u 190 m S-poole.</span>


source: A
code: 17808
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tõenäoliselt on tegemist ümmarguse põhiplaaniga kivikirstkalmega, mille keskosa on kõrgem ja servad on aeglaselt alanevad. Kalme on tugevasti kamardunud. Kiviaiast idapoole jääv osa on lõhutud ning tõenäoliselt suuremalt jaolt põldu küntud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmete juurde pääseb Saha külast Maardu mõisa viivalt teelt Uuevälja talu juurest lõuna suunda viivat teed mööda. Kalmete rühm jääb ülamainitud teest paremale, vana Välja talu hoonete vastas paikneva endise mõisaküüni ning 2002 rajatud elamu ümbruses. Kalme paikneb küünist ligemale 30 m ida pool, põhja–lõuna suunalise kiviaia all.</span>


source: A
code: 17809
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ümmarguse põhiplaaniga, läbimõõt u 12 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast u 0,7 m. Kalme kaguserv on lõhutud I MS aegse kaevikuga. Lõhutud on ka kalme SW-osa.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub Hansu talu aias, üsna piirdetara lähedal. Kalme jääb külavaheteest 125 m O-poole, kalmest nr 17798 u 25 m O-poole ning kalmest nr 17810 u 50 m WSW-poole. Lagedi-Maardu teest jääb kalme u 240 m SSO-poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas Vello Lõugas 1974. aastal.</span>


source: A
code: 17810
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistise läbimõõt on u 15 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast 0,7-1,0 m. I MS aegsete kaevikutega tugevasti lõhutud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis paikneb Hansu talu maadel, jäädes vahetult talu piirdetara juurde, õuealast väljapoole. Asub ühes rühmas kalmetega nr 17798 ja 17809, on neist kõige O-poolseim. Jääb N-S-suunalisest külavaheteest 180 m O-poole ning Lagedi-Maardu maanteest u 260 m SO-poole. Koht on tuntud ka Magasiaidamäena.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas Vello Lõugas1982. aastal.</span>


source: A
code: 17811
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 1993
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur, sammaldunud kivi, peal vähemalt üks väike tehislohk.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Lagedi-Maardu maanteest u 20 m SO-pool. Lohukivi reg nr 17813 jääb kirjeldatud kivist u 43 m S-poole. Saha kabel jääb kivist 112 m SSW-poole. Kivi jääb Saha kabelimäe madalduvale N-poolsele nõlvale.</span>


source: A
code: 17813
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2310
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Lagedi-Maardu teest 45 m SO-pool, Saha kabelit ümbritsevast kiviaiast 40 m NO-pool. Lohukivi reg nr 17811 jääb sellest kivist u 40 m N-poole.</span>


source: A
code: 17818
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 186-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub Välja talu maadel paiknevast kivikirstkalmete rühmast u 150 m WSW-pool. Ligilähedaselt N-S-suunalisest külavaheteest u 115 m WSW-pool.</span>


source: A
code: 17820
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Uuevälja talust 350 m lääneloodes Maardusse viiva tee lõunaservas. Kivi asub suhteliselt tasasel maal, kus pinnas ümberringi enam-vähem kõikides ilmakaartes lainetab.</span>


source: A
code: 17825
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asula hõlmab u 45 000 m2 suuruse ala. Mälestis paikneb suhteliselt kõrgel alal, mis on kasutusel põllumaana.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis jääb Peterburi teest u 510 m S-poole, Peterburi teelt Kostiverre viivast teest 60-135 m W-poole.</span>


source: A
code: 17826
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht hõlmab 81560 m2 suuruse ala. Asulakoht jääb hoonete ning õuealade alla.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Jääb osaliselt Kaurila, Kivilaua, Otsa, Saare ja Aaviku talu maadele. Peterburi teelt Kostiverre viiv maantee jääb asulakohast 120-200 m NO-poole.</span>


source: A
code: 17827
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 76-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga. Läbimõõt u 12 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast u 70 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub maastikus kõrgemal kohal, lähimatest Vandjala küla hoonetest (Põldmäe, Jäätma, Kopli talud) jääb kalme 500-600 m NO-poole. Peterburi teelt Kostiverre viivast maanteest jääb kalme u 340 m O-poole. Kalme asub ühes rühmas koos kivikalmetega reg nr 17828-17831, 17833-17836.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme avastas Vello Lõugas u 1975. a.</span>


source: A
code: 17828
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 77-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ümmarguse põhiplaaniga, selle läbimõõt on u 18 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast kuni 50 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub ümbriseva looduse suhtes pisut kõrgemal kohal. Lähimad Vandjala küla taluhooned (Põldmäe, Jäätma ja Kopli talu) jäävad u 500-600 m SO-poole. Peterburi tee jääb kalmest 615 m N-poole ning Peterburi teelt Kostiverre viiv maantee jääb kalmest u 390 m W-poole. 
Kalme paikneb ühes rühmas koos kivikalmetega reg nr 17827-17831 ja 17833-17836.</span>


source: A
code: 17829
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 78-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ümmarghuse põhiplaaniga, selle läbimõõt on u 11,5 m; kõrgus ümbritsevast maapinnast kuni 70 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub kohalikus maastikus pisut kõrgemal kohal. Lähimad Vandjala küla hooned (Põldmäe, Jäätma, Kopli talud) jäävad sellest u 500-600 m SO-poole. Peterburi teest jääb kalme u 680 m S-poole, Peterburi teelt Kostiverre viivast maanteest aga u 290 m O-poole.
Kalme asub ühes rühmas koos kalmetega reg nr 17827-17831, 17833-17836.</span>


source: A
code: 17830
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 79-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga, läbimõõt u 11 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast 70 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub ümbritseva maastiku suhtes pisut kõrgemal kohal. Lähimad Vandjala küla talud (Põldmäe, Jäätma, Kopli) jäävad kalmest 450-630 m SO-poole. Peterburi tee jääb kalmest u 650 m N-poole; Peterburi teelt Kostiverre viiv maantee jääb aga u 345 m W-poole.
Kalme asub ühes rühmas koos kalmetega reg nr 17827-17831, 17833-17836.</span>


source: A
code: 17831
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 80-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga kalme läbimõõt on u 14 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast 25-70 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub ümbritseva maastiku suhtes pisut kõrgemal kohal. Lähimad Vandjala küla talud (Põldmäe, Jäätma, Kopli) jäävad kalmest 450-630 m SO-poole. Peterburi tee jääb kalmest u 650 m N-poole; Peterburi teelt Kostiverre viiv maantee jääb aga u 345 m W-poole.
Kalme asub ühes rühmas koos kalmetega reg nr 17827-17830, 17833-17836.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas Vello Lõugas u 1975. a.</span>


source: A
code: 17832
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 81-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme jääb Vandjala külatänavast u 90 m põhja poole ning Peterburi teelt Kostiverre viivast teest u 250 m ida poole. Kubja talu jääb kalmest u 230 m edelasse ning Põldmäe talu u 250 m kagu poole. Kalme asub tõusu harjal ning selle juurest avanevad avarad vaated.</span>


source: A
code: 17833
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 413-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga kalme läbimõõt on u 10 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast maksimaalselt kuni 70 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub ümbritseva maastiku suhtes pisut kõrgemal kohal. Lähimad Vandjala küla talud (Põldmäe, Jäätma, Kopli) jäävad kalmest 400-600 m SO-poole. Peterburi tee jääb kalmest u 700 m N-poole; Peterburi teelt Kostiverre viiv maantee jääb aga u 315 m W-poole.
Kalme asub ühes rühmas koos kalmetega reg nr 17827-17831, 17834-17836.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme avastas Vello Lõugas u 1975. a.</span>


source: A
code: 17834
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 414-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on lõhutud. Läbimõõt u 8,5 m, maksimaalne kõrgus ümbritsevast maapinnast 60 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub ümbritseva maastiku suhtes pisut kõrgemal kohal. Lähimad Vandjala küla talud (Põldmäe, Jäätma, Kopli) jäävad kalmest 400-550 m SO-poole. Peterburi tee jääb kalmest u 750 m N-poole; Peterburi teelt Kostiverre viiv maantee jääb aga u 300 m W-poole.
Kalme asub ühes rühmas koos kalmetega reg nr 17827-17830, 17834-17836.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme registreeris Vello Lõugas u 1975. a.</span>


source: A
code: 17835
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 415-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga kalme läbimõõt on u 20 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast kuni 80 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub  lähimatest Vandjala küla hoonetest (Põldmäe, Jäätma ja Kopli talu) u 380?550 m loode pool ja Peterburi teelt Kostiverre viivast teest u 350 m ida pool. Kalme jääb tänapäeval põlluserva lähedusse, lähistele jäävad ka vanad karjäärid. Asub samas rühmas koos kalmetega nr 17827-17831, 17833-17836.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme registreeris Vello Lõugas u 1975. a.</span>


source: A
code: 17836
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 416-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ümmarguse põhiplaaniga kalme läbimõõt on u 18 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast 40-50 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub lähimatest Vandjala küla hoonetest (Põldmäe, Jäätma ja Kopli talu) u 360?520 m loode pool ja Peterburi teelt Kostiverre viivast teest u 330 m ida pool. Peterburi tee jääb kalmest u 800 m põhja poole. Kalme asub samas rühmas koos kalmetega reg nr 17827-17831, 17833-17835.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme võttis arvele Vello Lõugas u 1975. a.</span>


source: A
code: 17837
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Peterburi teest u 1 km lõuna pool ning Peterburi teelt Kostiverre viivast teest u 410 m edela pool. Kivid asuvad madalal maal ning Kostivere teed ei ole kivide juurest näha. Lohukivi reg nr 17838 jääb sellest kivist u 100 m kagu poole.</span>


source: A
code: 17838
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Peterburi teest u 1,055 km lõuna pool ning Peterburi teelt Kostiverre viivast teest u 360 m edela pool. Kivid asuvad madalal maal ning Kostivere teed ei ole kivide juurest näha. Lohukivi reg nr 17837 jääb sellest kivist u 100 m loode poole.</span>


source: A
code: 17840
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 48-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune, tema läbimõõt põhja-lõuna suunas on 17,5 m ja ida-lääne suunas 15,5 m. Kalme kerkib üle ümbritseva maapinna 0,7 m. Kalme kirde sektorisse on lõhutud sisse ida-lääne suunaline ja kalmekihti põhjani läbiv süvend, mille seest on kivid minema veetud. Selle süvendi põhjapoolsest seinast on näha, et kalme alumine kiht koosneb raudkividest ja selle peal lasuv ülemine kiht paekividest. Viimased on kohati üsna suured plaadid. Süvendi idapoolsesse otsa on hiljem toodud suuremaid raudkive. Ülejäänud osas on kalme üldiselt tasane. Kogu kalmele on toodud koormate viisi põllult korjatud paekive. Need on  kõik juba sammaldunud. Kalmet ümbritseb põl1ult kokku toodud suurte raudkivide vall. Otsustades selle järgi, et paekivide vahel on pruun muld, on selle kalme näol tegemist põletamata matustega kalmega (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud 1974.a. mais V. Lõugase poolt.  Kalmest leide ei ole saadud. Väliskuju järgi otsustades on tegemist tüüpilise võrdlemisi hilise  kivikirstkalmega . Kalme on esitatud riikliku kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17841
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 49-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt korrapärane 14 m läbimõõduga ja 0,6 m kõrgune vare. Kalme keskosa on lõhutud siit kive minema vedades. Hiljem on sellesse lohku, mis läbib ilmselt kogu kalmekihti, toodud ümbruskonna põldudelt raudkive. Kalme on säilinud tervena ja tugevasti kamardununa ainult 3-4 m laiuse äärevallina, millel on lauged kuid selged välisnõlvad. Kalme sisse  ja ka kalme vahetusse lähedusse on veetud raudkive (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud 1974.a. mais V. Lõugase poolt.  Kalmest leide ei ole saadud. Väliskuju järgi otsustades on tegemist tüüpilise kivikirstkalmega I aastatuhandest e. Kr. Kalme on esitatud riikliku kaitse alla võtmiseks 1974.a. (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17842
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 50-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Rebala külas, Jõelähtme-Kemba teest (nr 11260) põhja pool, avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>


source: A
code: 17844
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 52-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on 80 - 90 cm kõrguse, piklik- ovaalase kalmega, mille mõõtmed loode-kagu suunas on  11,5 m, kirde-edela suunas 7,5 m. Kalme pealispind on tugevasti kamardunud ja sinna on hiljem põldudelt veetud üsna suuri raudkive. Kivide pealeveeretamisega algset kalmekihti eriti kahjustatud ei ole, küll aga võib kalmet olla külgedelt maha küntud. Ümbritsevast karjamaast kerkib kalme üsnagi reljeefselt esile. Eriti järsud nn tema loode ots ja küljed, kuna kagu ots tundub olevat laugjam. Pealeveetud kividest lagedal alal on kalme pealispind tasane, ilma eriliste lohkude ja nõgudeta (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, Jõelähtme-Kemba teest (nr 11260) põhja pool, avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud 1974.a. mais V. Lõugase poolt. Tegemist on arvatavasti I a.t e.Kr. või I a.t. I poole kivikalmega. Kalme on esitatud riikliku kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a septembris arheoloog T. Tamla (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17845
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 53-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on ümmarguse kivikalmega, mille läbimõõt on põhja-lõuna suunas 11,3 m ja ida-lääne suunas 10,4 m. Kalme kõrgus põhja- ja kirdeserva poolt on 60-70 cm. Kalme on pealt tugevasti kamardunud, nii et kivid ei paistagi peaaegu välja. Kalme kontuur ei ole eriti selge ja paistab, et kalmet on servadest mitmest kohast lõhutud. Eriti laialivalguv ja ebaselge on kalme serv edela sektoris ja loode sektoris. Selget kalmejalamit võib jälgida ainult ehk põhja ja loode serval. Kalme pealispind ei ole päris tasane, kuigi lohkude ja nõgude sügavus on vaid ca 10-30 cm piires. Jääb mulje, et kalme pealt on materjali ära võetud peamiselt lõuna ja edela osast. Tõenäoliselt peaks aga kalme konstruktsioon ka neis kalmeosades olema enam-vähem säilinud (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, Jõelähtme-Kemba teest (nr 11260) põhja pool, avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1974.a. kevadel. Kalmest leide ei ole saadud ja kalme on arheoloogiliselt uurimata. Arvatavasti on tegemist I aastatuhandel e. Kr rajatud kivikirstkalmega. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975. a septembris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17846
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 54-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme  on põhiplaanilt ümmargune korrapärane vare, mille läbimõõt põhja-lõuna suunas on 15 m ja ida-lääne suunas 15,7 cm. Kalme kerkib üle ümbritseva maapinna kuni 0,7 m. Kalme lõunaserv on madalam. Pealt on kalme tihedasti kamardunud. Läbi murukamara ulatuvad maapinnale sügavasti maa sees istuvad raudkivid. Torkab silma, et raudkivide vöönd palistab üksnes kalme servaosa umbes  3-5 m laiuselt, samal ajal kui kalme keskosa on kivideta. Kalme pealispind on kergelt konarlik, kuigi nõod ja lohud pole üldiselt sügavamad kui 10-20 cm (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, Jõelähtme-Kemba teest (nr 11260) põhja pool, avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud V.Lõugase poolt 1974.a. kevadel. Kalmest leide ei teata. Arheoloogiliselt pole kalmet uuritud. Kalme on rajatud tõenäoliselt I aastatuhandel e. Kr kivikirst-kalmena. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks  1974.a.detsembris. Mälestisele on koostatud passi arheoloog V. Lõugas 1975.a.septembris (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17847
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 55-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme kujutab endast ümmargust tugevasti kamardunud varet mõõtmetega põhja- lõuna suunas 16,5 m ja ida-lääne suunas17 m. Tema pealispind on üldiselt üsnagi laugjas ja tasane. Vaid kalme keskkohast veidi ida pool asub väike 75 x 50 cm läbimõõduga ida-lääne suunaline nõgu, mille lääne otsas paistab läbi kamarakihi  kivinukk. Loode sektoris, samuti põhja ja lõuna servas paistavad läbi kamarakihi üsnagi sügavale maasse ulatuvad raudkivid. Neist mõned kalme põhja ja loodeservas asetsevad 30 -60 cm pikkused sirge välisküljega poolkaarjalt kulgevad  kivid võiksid täheldada kalmet ümbritsevat ringmüüri. Kalme kontuur ei ole eriti selge ja tundub,  et teda on servadest mitmelt poolt lõhutud. Kalme kirde sektor ja lõunaserv sulab maapinnaga peaaegu ühte. Reljeefsemalt kerkib esile vaid loode sektor, kus kalmepind tõuseb üsna järsult. Põhjaküljest vaadatuna kerkib kalme ümbritsevast maastikust 70 -80 cm kõrgemale (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, Jõelähtme-Kemba teest (nr 11260) põhja pool, avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on  avastatud arheoloog V. Lõugase poolt 1974.a. mais. Kalme võib dateerida tõenäoliselt I aastatuhande teise poolde e Kr. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a septembris arheoloog T. Tamla (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17848
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 56-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhiplaanilt on see ümmargune tugevasti kamardunud vare, mille  läbimõõt on ligikaudu nii põhja-lõuna kui ka ida-lääne suunas 10,2 m. Kalme kõrgus on suurem kirdes (0,9 m) ja madalam vastasküljel. Kalme pealispinnast ulatuvad siin-seal välja mõned raudkivid. Tundub, et kalmeserva on kergelt maha lükatud või küntud, nii et osa sekundaarset materjali on kuhjunud kalme idaservale. Kalme kirdeserv on järsk ja selgelt hiljem kujunenud.  Kalme ülejäänud osas on servad lauged, kitsa äärevarega ja rikkumata. Kalme pealispind on üldiselt tasane. Lõhutud paistab olema vist kirde sektorit, ja seda pealt, nii et kalme aluskihist paljanduvad raudkivid. Kalme keskosas rajatud proovišurf näitas, et kalmet katab seal 5 cm paksune tihe kamar, selle all on paeklibu ja muld, sügavamal on rohkem kive. Prooviaugust tulid välja ka mõned põletamata luutükid (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud  arheoloog V. Lõugase poolt 1974.a. mais. Kalmet pole arheoloogiliselt uuritud. Leide, peale mõne tillukese põletamata luutüki, mis tulid väikesest prooviaugust, siit pole teada. Tegemist on  ilmselt kivikirstkalme- ga, mis on rajatud I aastatuhandel e Kr.  Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17849
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 57-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on üldiselt tugevasti kamardunud. Välise vaatlusel jääb mulje, et kalme kirde külge on veidi maha lükatud , sest siin on serv 5 m pikkuselt sirge ja üsna järsk. Kalme kaguserv on lauge ja sulab ilma selgema järsu piirita ümbritsevasse maapinda. Ka loodeserv on lauge, kuid selgemini eraldatav, kivideta ja lage. Kalme kagusektorit ja jalamit katavad hõredalt kivid. Kalme on põhiplaanilt ümmargune. Läbimõõt põhja-lõuna suunas 8,6 m ja ida-lääne suunas 9,6 m. Kõrgus kirdeserval 80-90 cm, teistel külgedel 50-60 cm. Proovišurf kalme keskpunktist 1,5 m kirde pool näitas, et kalme koosneb ülemises kihis paekividest ja pruunikast mullast, milles polnud näha põletusmatuste jälgi (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud arheoloog V. Lõugase poolt 1974.a. mais. Kalmet ei ole arheoloogiliselt uuritud. Leide kalmest pole. Arvatavasti on tegemist kivikirstkalmega. Kalme on rajatud I aastatuhandel  e.Kr. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks  1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17850
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 58-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhiplaanilt on kalme ümmargune, pealt tihedasti kamardunud vare. Kalme pealispind on tasane ja lõhkumata. Kalm läbimõõt põhja-lõuna suunas on 13 m ja ida-lääne suunas 12,2 m. Kõrgus on  60 cm edelas kuni 90 cm kirdes. Kalme on suhteliselt terve. Ainult kalme edela serva tungib mõnekümne cm sügavuselt ligi 1 m sügavune kamardunud auk, mille läbimõõt on loode-kagu suunas üle 3 m. Kalme tasasest pealispinnast ulatub põhja  ja kirde osas välja ainult mõni raudkivi. Kalme peale on hiljem lükatud üks suurem (1 x 0,7 m suurune) raudkivi. Kalme kirde serva vastu on kogutud kive, mis on sügavalt kamarasse vajunud. Kalme keskossa tehtud väike šurf näitas, et kalmet katab 5-10 cm paksune kamar. Sügavamal on klibu, pruunikas tume muld ja tihedas lademes kivid. Leide ega luid prooviaugust ei saanud (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1974.a. mais. Kalmet ei ole arheoloogiliselt uuritud. Tegemist on ilmselt I aastatuhandel e.Kr rajatud kivikirstkalmega. Mulla värvuse järgi võib arvata, et  tõenäoliselt on siia maetud põletamata matused.  Kalme esitati kaitse alla 1974.a. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17851
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 59-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on pealt lage ja tasane ning paksult kamardunud. Põhiplaan on enam-vähem ümmargune,  läbimõõt põhja-lõuna suunas 16 m ja ida-lääne suunas 14,5 m. Kõrgus 2 m kuni 0,8 m. Kalme servad on madalamad kui keskosa, sulades ümbritseva maapinnaga aeglaselt kokku. Siiski on kalme kontuur hästi jälgitav. Kalmet ei paista olema lõhutud, küll aga rikutud tema välimust -  kalme lõunaserva juurde kogutud suure raudkivide lasuga. Ka kalme põhja-ja kirdeservale on kogutud hõredamalt kive (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1974.a. kevadel. Kohalikud elanikud kalmet ei teadnud. Kalmest ei ole ka midagi juhuslikult leitud. Arheoloogiliselt pole kalmet uuritud. Arvatavasti on tegemist kivikirstkalmega ja kalme on dateeritav tõenäoliselt I aastatuhande teise poolde e Kr. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1977.a sügisel arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17852
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 60-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivikalme on maastikus üsna kõrge ja paistab kaugelt silma. Kalme on pealt lage ja üsna paksu kamaraga kaetud, nii et kalme siseehitust moodustavad kivid maapinnale ei ulatu. Kalme on   piklik küngas,  pikkusega on 25 m ja laiusega 14-15 m. Torkab silma, et kalme loodeots on pealt tasane ja lame ning veidi kõrgem kui kaguosa. Kuna selle kõrgema osa läbimõõt loode-kagu suunas on ca 12 m, siis jääb mulje, et see kalme koosneb kahest ümmargusest liitunud kivikirstkalmest mida võiks omavahel eristada: loodepoolne kalme A ja kagupoolne B. Kalmekünka kontuur on  kündmisega muutunud kandilisemaks, kuid teatav kumerus on märgata A ja B liitumiskoha juures. Kalme avastamisel tehti kalmesse A  proovišurf, millest juba 20 cm sügavusel tuli välja põletamata luid (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud arheoloog  V. Lõugase poolt 1974.a. kevadel. Kalme olemasolust kohalik rahvas ei teadnud. Proovišurfiga leiti kalmest põletamata inimluid. Arheoloogiliselt on kalme lähemalt uurimata. Kalme on dateeritav I aastatuhande teise poolde e Kr. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1977.a sügisel arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17853
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 61-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme peale on maaparanduse ajal kogutud suuremaid raudkive ja seetõttu on kalme algse kuju ja kõrguse kindlaks tegemine raske. Võib arvata, et kalme mõõdud võivad olla järgmised : kõrgus - veidi üle 1 meetri, läbimõõt põhja-lõuna suunas 13 m ja ida-lääne suunas 10,5 m (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme lähiümbruses asub rohkesti kivikalmeid ja lohukive.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1974.a. kevadel. Kohalik rahvas ei teadnud kalmest midagi. Leide ja luid pole sellest kalmest saadud. Arheoloogiliselt on kalme  uurimata. Kalme kuulub tõenäoliselt I aastatuhande teise poolde e Kr. või  I aastatuhande I poolde. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1977.a sügisel arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17854
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 62-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhiplaanilt on kalme ümmargune. Kalme ligikaudne läbimõõt  põhja- lõuna suunas on 9,8 m ja ida-lääne suunas 8 m. Kalme kõrgus jääb 0,6-0,8 m vahel. Kalme lõuna- ja kagusektoris on kalmeserv ilus ja hästi eraldatav. Ka loodesektoris on serv hästi jälgitav. Põhja ja kirdeserv on maha ja üle küntud. Pealt on kalme tasane ja lage. Otsustades kalme keskele tehtud šurfi järgi katab kogu kalmet paks kamar (15-20 cm) mis sisaldab pruuni mulda. Selle all on paokivide lade, milles esineb samuti pruunikas muld. Kogu kivilade ei ole eriti tihe  (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul. Kalme asub Tallinn-Narva maanteelt (nr 1)  Rebalasse viivast külavaheteest idakagus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme kuju ja ehituse järgi otsustades on tegemist kivikirstkalmega, kus on peamiselt põletamata või ainult põletamata matused. Selle põhjal oleks kalme dateeritav I aastatuhandesse  e Kr. Kalme on avastatud V. Lõugase poolt 1974.a. mais. Leide kalmest ei ole. Kalmet ei ole arheoloogiliselt uuritud.  Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1974.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17855
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 63-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme pealmine osa on hävinud. Tegemist on kivisema künkaga, mille läbimõõt on ligikaudu 15 m. Säilinud on kalmepõhi (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas,  avatud maastikul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on avastatud arheoloog V. Lõugase poolt 1974. a mais. Kalmelt kogutud leiud pärinevad nooremast rauaajast ja II aastatuhande esimestest sajanditest. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1974.a detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17856
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 64-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Tallinn- Narva maanteest (nr 1) põhjapool ja Jõelähtme-Kemba teest (nr 11260) lääne pool avatud maastikul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on tõenäoliselt pärit  I aastatuhandest e.Kr. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. Kalmest on leitud peale lõhkumist väikeste raudkivide, musta mulla ja suuremate raudkivide vahelt põlenud ja põletamata luutükikesi ja üks inimese hammas (luud asuvad Ajaloo Instituudi kogudes).  Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1974.a detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a mais  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17857
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 65-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Tallinn- Narva maanteest (nr 1) põhjapool, avatud maatikul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on tõenäoliselt I aastatuhandest e.Kr pärinev kivikirstkalme. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.- 1974.a. Kalmet pole arheoloogiliselt uuritud. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1974.a detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17858
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 66-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Tallinn- Narva maanteest (nr 1) põhjapool, avatud maatikul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme pärineb I aastatuhandest e. Kr. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.- 1974.a. Kalmet pole arheoloogiliselt uuritud. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1974.a detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975.a oktoobris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17859
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 67-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme  on tugevasti lõhutud, nii et kalme kontuuri pole enam võimalik täpsemalt määrata - see sulab ümbritseva maatikuga peaaegu märkamatult kokku. Ometi torkab silma kühmu ümar kuju. Kõige kõrgemaks kohaks on kalme keskpaik, mis kerkib üle ümbritseva põllumaa ligi 1 m. Kalmekünka lõhutud nõlvad on hästi lauged ja madalad. Pealt on kalme tugevasti kamardanud, nii et kalme kivid enam maapinnale ei ulatu. Proovišurfiga kontrollides on leitud, et ülemised 15-20 cm kalmest  koosnevad  kamaraga läbikasvanud pruunist mullast ja paeklibust, sellest sügavamal paikneb tihedasti laotud raudkividest sillutis. Kõik see on tüüpiline kivikalmele, mis pärineb rauaaja vanemast poolest. Künka maksimaalne läbimõõt on 10-12 m (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Tallinn- Narva maanteest (nr 1) põhjapool, avatud maatikul. Kivikalmest lõuna pool, üle põlluvahetee asuvad arheoloogiamälestised Kivikalme reg nr 17856-17858.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmepõhi pärineb I aastatuhande  e.Kr. kasutusel olnud kivikirstkalmest. Kalmepõhi on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1974.a ja kontrollitud 1975.a.  Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1975.a. oktoobris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17860
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 69-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune. Kalme läbimõõt on 13 m. Kalme kerkib väga vähe üle ümbritseva maapinna (20-30 cm). Ainult lääneküljel on kalme serv väga selge ja kõrge (kuni 50 cm). Üsna selge kaare moodustab lääneküljele lisaks ka edelapoolne serv. Kalme edela- ja lõunaservas on näha kalme jalamil kaares 4-5 suuremat raudkivi, millede sirged servad on suunatud väljapoole. Kalme on  pealt tasane ja hästi kamardunud. Kalmemuld on pruuni värvi. Ilmselt on siin tegemist kivikirstkalmega  (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maastikule. Kivikalme lähiümbruses asuvad  mälestised Kivikalme reg nr 1786-17866 ja 1786.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme pärineb I aastatuhande teisest poolest e.Kr. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. septembris. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. septembris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17861
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 70-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune. Kalme läbimõõt on ligikaudu 16 m , kõrgus 20-30 cm. Kalme edelaservas on näha kuni 0,5 m läbimõõdulisi raudkive, mis moodustavad kalmet jalamilt piirava kiviringi kaare. Kalme lõuna- ja idaküljel sulandub kalmeserv ümbritseva maapinnaga kokku. Kalme pealispind on üldiselt tasane ja  juba ammu kamardunud  (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maastikule. Kivikalme lähiümbruses paiknevad  mälestised Kivikalme reg nr 17860; 17862-17866 ja 1786.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme pärineb I aastatuhande teisest poolest e.Kr. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. septembris. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. septembris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17862
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 71-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune, võrdlemisi laugete nõlvadega 20-50 cm kõrgune kangrupõhi. Kalme läbimõõt on 20 m. Kalme on pealt tugevasti kamardunud. Kalme pealispind on kergelt ebatasane, mis nähtavasti on kunagiste lõhkumiste tagajärg. Värskemate lõhkumiste jälgi kamardumata kiviste kohtade näol esineb ka loode-ja lõunaosas. Loodeosas on 2 m läbimõõduline ja 30 cm sügavune lohk, mis on tekkinud selle läbi, et siit on kamar pealt ära lükatud. Lõunapoolne vähe kamardunud ja sammaldunud kividega täidetud lohk võib olla ka mingi kirstu koht. Siin on näha peamiselt paekiviplaate. Kalme keskosa on võrdlemisi tasane ja madal. Suhteliselt kõrgem on kalme kirde- ja üldse idaosa samuti lõunaosa. Paistab, et kõige rohkem on lõhutud edela-. lääne- loode- ja keskosa (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maastikule. Kivikalmest läände jääb mälestis Kivikalme reg nr 17863, loodekaarde jäävad Kivikalmed reg nr 17861-17860, lõunas paikneb Kivikalme reg nr 17864 kagus paiknevad arheoloogiamälestised Kivikalmed reg nr 17865-17866 ja 17868.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on I aastatuhande teisest poolest e.Kr pärinev kivikirstkalme. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. septembris. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. septembris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17863
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 72-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ümmarguse kujuga, 20-50 cm kõrgune tihedasti kamardunud kangrupõhi. Siin-seal ulatuvad läbi murupinna esile mõned raudkivide nukid. Kalme lauged servad on võrdlemisi hästi jälgitavad. Äärevare peab olema üsna kitsas. Kalme läbimõõt on 10-11 m. Kalme keskpunktist lõuna poole on kalmesse lõhutud paari meetrise läbimõõduga ja 20-30 cm sügavune auk, mis praeguseks on kamardunud (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maastikule. Kivikalmest itta jääb mälestis Kivikalme reg nr 17860-17862, kagus paiknevad arheoloogiamälestised Kivikalmed reg nr 17864-17866 ja 17868.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on I aastatuhande teisest poolest e.Kr pärinev kivikirstkalme. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. septembris. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. septembris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas  (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17864
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 73-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on laialivalguva kujuga ja tublisti lõhutud kalmega. Kalmet on lõhutud arvatavasti nii kivide võtmise kui ka põllutööga. Kalme lõunapoolne laiem ots on 7-8 m lai. Kalme ulatust põhja-lõuna-suunas on raske kindlaks teha, sest omal ajal piki kalme ida-ja lääneserva kündes on kalme põhjaserva vastu jäänud kiilukujuliselt tükk söödimaad, mis sulab kalmepõhjaga märkamatult kokku. Ligikaudne pikkus võiks praegu olla 7 m. See on pealt tugevasti kamardunud ja täiesti lage kalmepõhi, mille servad sulavad märkamatult kokku ümbritseva rohumaaga.  Kalme kirdejalami lähedal  praeguseks on kamardunud lohk. Kalme kõrgus on 25-40 cm. Algsest kalmest on ilmselt vähe säilinud (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maastikule. Kivikalmest idakaares paiknevad arheoloogiamälestised Kivikalmed reg nr 17865-17866 ja 17868, kirdesuunas asuvad Kivikalmed reg nr 17860-17861 ja põhja poole jäävad Kivikalmed reg nr 17862-17863.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme pärineb I aastatuhande teisest poolest e.Kr. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. septembris. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. septembris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17865
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 74-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme  on põhiplaanilt ümmargune 0,75 m kõrgune kangur. Kalme läbimõõt on põhja-lõuna-suunas 13 m ja teistpidi 13-14 m. Kalme on pealt tugevasti kamardunud. Kangru servad on laugjad, kuid siiski selgesti eraldatavad. Kalme põhjapoolmikku läbib poolkaares sõjaaegne kaevik, mis on suunatud Narva mnt. poole. See 0,5 - 1,5 m laiune ja kuni 70 cm sügavune kraav läheb läbi kalme ida-põhja-lääneserva, kus ta lõpuks kalmest väljub. Kalmesse kaevatud kraavist väljavisatud muld on tõstetud kalme põhja-, kirde- ja idaservale, mis teeb kalme nondest külgedest tegelikult kõrgemaks. Kalme idaserva vastu on korjatud kive, mistõttu see serv on kõige raskemini jälgitav. Praegu on kalme vastu kuhjatud materjal juba kamardunud nagu kalme isegi. Kalme peale on lükatud 3-4 üle m läbimõõdulist raudkivi. Ka kalme ida-, põhja- ja läänejalamile on toodud hõredalt üle 0,5  m läbimõõduga raudkive. Ainult kalme lõunapoolne jalam on kividest puhas (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maastikule. Kivikalmest loodekaares paiknevad arheoloogiamälestised Kivikalmed reg nr 17860-17863, edelasuunas asub Kivikalme reg nr 17864 ja kagusse jäävad Kivikalmed reg nr 17866 ja 17868.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme on I aastatuhande teisest poolest e.Kr pärinev kivikirstkalme. Kalme on avastatud arheoloog  V. Lõugase poolt 1973.a. septembris. Kalme on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. septembris. Mälestisele on koostanud passi 1973.a septembris  arheoloog V. Lõugas  (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17866
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 75-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas. Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maaastikule. Kivikalmest loodekaares paiknevad arheoloogiamälestised Kivikalmed reg nr 17860-17865 ja kirdesse jääb arheoloogiamälestis Kivikalme reg nr 17868.</span>


source: A
code: 17867
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 389-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Rebala külas. Kivikalme jääb Jõelähtme-Kemba teest ( nr 11260) ligikaudu 500 m põhja poole avatud maaastikule. Kivikalme läheduses paikneb rohkesti erinevaid arheoloogiamälestisi.</span>


source: A
code: 17868
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kivikalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Vandjala külas.  Kivikalme jääb Maardu-Raasiku teest (nr 11103) ida poole avatud maaastikule. Kivikalmest läänekaares paikneb kivikalmete rühm, mälestised reg nr 17860-17866.</span>


source: A
code: 17869
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2297
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kultusekivi paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, Vainu talu hoovis.</span>


source: A
code: 17870
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2298
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on pealt lame, kallakuga loode poole. Põhiplaanilt kolmnurgale lähenev kivi on lõunapoolse nuka kohalt 0,7 m kõrgune, kirde otsa juurest 0,4 m kõrgune ja lääne nurga juurest 0,45 m kõrge. Kivi läbimõõt põhja-lõuna suunas on 3,25 m ja ida-lääne suunas 2,35 m. Kivi küljed on peaaegu kõik püstloodis, ülemised ääred kumerdunud. Kivi ise on hall, võrdlemisi jämeda kristalliga ning kergesti mureneva kippuv kivim. Nii on kivi kõrgema idaserva harjast maha koorunud keskosas 1-2 cm paksune kiht. Kivil on kindlalt tuvastatavaid lohke 10, koos küsitavatega a 16. Kivisse on veel puuritud kaks sügavamat silindrilist auku kivi õhkamiseks. Uks auk on ühe lohkude rühma, teine - teise lohkude rühma juures (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kultusekivi paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, avatud maastikul, Rebalasse viiva tee idaküljel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi on kasutatud kultusekivina I aastatuhandel e. Kr. Kivi on avastatud koduuurija O. Raudmetsa poolt 1970-ndate aastate algul ja arheoloogidele kätte näidatud 1972.aastal. Kohalik rahvas ei teadnud kivist midagi. Kivi on võetud riikliku kaitse alla 1973. a. Mälestisele on koostanud passi 1975. a mais arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17871
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2307
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on edela suunas pikliku madala (50-60 cm) hall kivilahmakaga, mille pikkus on 3,76 m ja laius ristipidi 1,75 m. Kivi üks külg, mis on pööratud ida ja kirde suunas, on peaaegu kogu ulatuses vertikaalne või sellele lähenev, teine külg aga lauge või ebatasane. Põhjaküljest lahti tulnud lõhmudest. Kivi keskel, lähemal loode poolsele servale, on suur ovaalne nõgu, mille nõlv algab juba paarkümmend cm kaguservast, kuid mille kõige sügavam (NO-SW-suunas ovaalne) nõgu asub keskpunktiga ca 60 cm kaguservast. Sellest süvendist kuivab vihmavesi ära ainult põuase ajaga. Kogu lohu maksimaalseks sügavuseks kõrgetest lõuna- ja kaguservadest on 25 cm, vett pidava loodeserva kõrgus põhjast aga 5 cm. Lohu idapoolsel kallakjal küljel, 30 cm kaguservast, on väike kunstlik lohk, mille  läbimõõt on 6,5 cm j a sügavus 1,3 cm. Seega võiks see olla suure ja välkese lohuga kultusekivi, kusjuures suur lohk on tekkelt vanem (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kultusekivi paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, avatud maastikul Tallinn-Narva  maanteest põhja pool, maastikus veidi kõrgemal kohal. Kultusekivi lähiümbrusesse jääb rohkesti arheoloogiamälestisi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi on olnud kasutusel kultusekivina I aastatuhandel e.Kr. Kultusekivi on avastatud ja arheoloogidele kätte näidatud kunagise kodu-uurija O. Raudmetsa poolt 1973. aastal. Rahva suus ei ole teateid selle kivi suure lohu kasutamisest kultusetalitusteks. Kivi on võetud kaitse alla 1973.a . Mälestisele on koostanud passi 1975. a oktoobris arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17872
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 123-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi  on hallikas ja võrdlemisi rabe kivim. Põhiplaanilt on kivi peaaegu kolmnurkne, kivi kontuur aga siiski pigem neljakandiline. Kivi idanuki juurest läheb kivi lääneotsa juurde kõrgem hari. Selle harja kõige kõrgemal lael asub kolm kunstlikku lohku. Kivi küljed on lõuna- ja põhjapoolses suunas kaldus. Kivi idaotsal on 0,5 m pikkuselt madalam aste, lääneots aga on ebatasane ja murenenud. Kivi läbimõõt ida-lääne suunas on  3,1 m ja põhja-lõuna suunas 2,8 m. Kivi kõrgus 0,75 m (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kultusekivi paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, avatud maastikul Tallinn-Narva  maantee  ja vana Narva maantee  vahelisel alal, põlluvahetee servas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi on olnud kasutusel kultusekivina I aastatuhandel e.Kr. Kultusekivi on avastatud ja arheoloogidele kätte näidatud kunagise kodu-uurija O. Raudmetsa poolt 1973. aastal. Kohalik rahvas ei teadnud kivist midagi. Kivi on esitatud kaitse alla võtmiseks 1973.a. detsembris. Mälestisele on koostanud passi 1975. a mais arheoloog V. Lõugas (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17873
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 124-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, Tallinn-Narva maantee (A1) põhjapoolses servas, 200 m lääne pool Maardu-Raasiku kõrvalmaantee (A 11103) ristist. Mälestis asub lagedal põllumaal, 15 m kaugusel teeservast. Mälestisest 40 meetri kaugusele loodesse jääb teine muinsuskaitsealune kivi (reg. nr. 17875).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas Oskar Raudmets 1972-73. aasta paiku ning arheoloogidele näidati kätte 1973. aastal. Kivi esitati kaitse alla võtmiseks 1974. aastal. 1975. aastal koostati Vello Lõugase poolt mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 124-k.

2003. aastal seoses teetöödega toimusid kivi ümbruses arheoloogilised väljakaevamised. Praegu asub kivi oma algsest asukohast kümmekond meetrit põhja pool, uues asukohas säilitati kivi orientatsioon ilmakaarte suhtes.</span>


source: A
code: 17874
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 125-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on kergesti murenev rabakivi, üldkujult piklik-ovaalne, suunaga kirdest edelasse.Kivi mõõtmed: pikkus 3,85 m, laius 2,85 m, suurim kõrgus 95 cm. Kivi pealispind on suhteliselt tasane, kerge kaldega loode suunas. Edela otsalt on ära tulnud ligikaudu 1 m läbimõõduga suur lõhm. Samuti on kivi  keskosast põhja pool  pealispinnalt üks õhuke lõhm välja murenenud. Kivi küljed nn peaaegu püstloodsed, Väljaarvatud kagu  serv, mis on veidi laugjas. Kivil on 5 lohku, mis paiknevad ilma kindla korrapärata üle kogu kivi pealispinna (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kultusekivi paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Võerdla külas, avatud maastikul Tallinn-Narva  maantee 18. ja 19. kilomeetri vahelisel alal, jäädes maanteest lõuna poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Sarnaselt teiste väikeselohuliste kultuskividega on käesolev muistis dateeritav I aastatuhandesse e. Kr. Mälestisele on koostanud passi 1975.a. septembris  arheoloog T. Tamla (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17875
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 209-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast terava harjaga loode-edela suunalist kivi. Kivi pikkus on 2,1 m, laius 1,9 m ja kõrgus 1,2 m. Kivi lääne- ja põhjaotsad on peaaegu püstjad, kivi idasein kaldub 45-kraadise nurga all. Idaseina kallakul asuvad 5 kunstlikku lohku, mis paiknevad kõik kivi alumises osas, maapinna lähedal. Ka kõrgemal asub mitmeid murenenud lohke, mida võib pidada kunstlikeks. 2/3 lohkudest on hävinud lohkudesse koguneva vee tagajärjel. Lohkude mõõtmed ulatuvad 6-10 cm-ni, sügavus 1,3- 2,7 cm-ni.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Võerdla külas, Ületee talu maadel. Mälestis paikneb Tallinn-Narva maantee (A1) 18,5 kilomeetril,  maateest 30 meetrit põhjas suunas heinamaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas Vello Lõugas 1975. aastal. Samal aastal koostati Vello Lõugase poolt mälestise pass ning kivi võeti riikliku kaitse alla vana registri järgi numbriga 209-k.</span>


source: A
code: 17876
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kultusekivi paikneb Rebala muinsuskaitsealal Võerdla külas, avatud maastikul,põllu- ja rohumaa serva lähedal. Mälestise läheduses paikneb rohekesti arheoloogiamälestisi.</span>


source: A
code: 17877
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 28-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on põhiplaanilt ümmarguse kivikalmega, mille läbimõõt on 15-20 m. Kalme esialgset kõrgust on raske kindlaks teha. Paistab, et see oli 3-4 m ümber.  Kalme esialgset kuju on mõnevõrra  muutnud ja kalme kõrgust suurendanud sõja ajal kalmesse kaevatud tulepesa. Tulepesa süvendisse on  lükatud suuri raudkive, mis täidavad 1/3 august. Tulepesa seinas paljandunud kalme profiil, mis sisaldab paekive ja musta mulda, osutab, et kalmes peaks olema põletusmatuseid. August väljavisatud muld on kuhjatud augu servadele (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi Jõelähtme kihelkonnas. Kalme paikneb Rebala muinsuskaitsealal, Ülgase panga kõige läänepoolsemal otsal, karjääri lähedal. Kivikalmest kagupoole jääb arheoloogiamälestis Kivikalme reg nr 17878.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme pärineb ilmselt ajaarvamise vahetusest või meie ajaarvamise algusest. Kalme on avastatud Rebala muinsuskaitseala muististe väljaselgitamise käigus 1970-ndate aastate esimesel poolel arheoloog V. Lõugase poolt. Kivikalme on kaitse alla võetud 1975.a. Mälestisele on koostanud passi  arheoloog V. Lõugas
 (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17878
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 29-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune. Kalme läbimõõt on 10-11 m ja kõrgus 1,2 m. Kalme paistab olema hästi säilinud, sest kalme lagi on täiesti tasane ja paksult kamardunud. Kalme servad on selged ja järsud  (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub endise jaotuse järgi  Jõelähtme kihelkonnas.  Kalme paikneb avatud maastikul, kõrgel põlluseljakul, kust on avar vaade ümbrusele. Maapind kalme juures alaneb lõuna-poole. Ümberringi on paeklibune maa. Kivikalmest loodepoole jääb arheoloogiamälestis Kivikalme reg nr 17877.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme pärineb I aastatuhande I poolest. Kalme on esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1974.a. Kalmet ei ole arheoloogiliselt uuritud ja leide siit ei ole muuseumidesse jõudnud. Kivikalme on kaitse alla võetud 1975.a. Mälestisele on koostanud 1977. a sügisel passi  arheoloog V. Lõuga (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).</span>


source: A
code: 17879
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 429-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht jääb kirde suunas tõusvale rohumaale. Jõgi on raudteesillla ümbruses ja allavoolu kuni maanteesillani kärestikuline, voolates kõval paealuspinnal. Arvatavasti oli selles piirkonnas juba muistsel ajal looduslik jõest ülekäigukoht. Asula kultuurkiht on säilinud laikudena peamiselt kahel pool raudteetammi ja arvatavasti ka raudteetammi all.  Tegelikult ulatus muinasasula  põhja ja lõuna suunas kaugemale, 3,4 hektari suusele alale, mida  põhjas piiravad töökojad ning lõunas võsastuv mõisapark. Seda tõendab asjaolu, et muinasaegset keraamikat leidub tänava ääres aiamaal ning raudteest lõuna pool, kunagiste mõisa majapidamishoonete varemete ümber.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Keila linnas, Keila jõe idakaldal, raudteetammi all ja kahel pool raudteetammi (29601:007:0180;  29601:007:0220;  29601:007:0230;  29601:007:0270;  72701:003:0069;  72701:003:0179;  29601:007:0025; ref. riigimaa).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub 10.- 13. sajandisse. Muistse asulakoha kohta leidub andmeid juba Taani Hindamisraamatus, mille kohaselt Keilas olnud 10 adramaad. 1977. aastal teostasti mälestisel proovikaevamised. Lahti võeti 20 ruutmeetri suurune ala, kust leiti keraamikat ja loomaluid. Kõik leiud asuvad Ajaloomuuseumis.</span>


source: A
code: 17882
name: Kultusekivi "Orjakivi"
type: Kultusekivi
alt_id: 428-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on suur madal võrdlemisi lameda ristkülikukujulise pealispinnaga raudkivi. Mälestise pikkus ulatub põhja-lõuna suunas 3,2 meetrini, ida-lääne suunas 2,2 meetrini, ümbermõõt 9,7 meetrini. Kõrgeim on kivi 0,9-meetrine lõunaserv, kus on üks 6 cm läbimõõduga 1,2 cm sügavune korrapärane kunstlik lohk. Kivi asub Keila jõe saarel, mõisapargis. Kivi ümber kasvavad ringis 7 pärna. Tihedamalt on puid põhja ja ida pool.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Keila linnas, Keila jõe saarel, endise mõisapargi südames. Mõisa endisest peahoonest (praegu Harjumaa muuseum) jääb mälestis 120 m edela poole, muinsuskaitsealuse väikelinnuse väljakaevatud ja konserveeritud varemetest (reg. nr. 21517) umbes 80 m kagu poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kultusekivina registreeriti kivi Mati Mandeli poolt 1977. aastal. Samal aastal esitati kivi mälestisena riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 428-k.

Kivi nimetatakse ka "Orjakiviks". Sellel peksnud kord mõisnik surnuks vastuhakanud orja seitse poega. Nende mälestuseks istutanud isa kivi ümber pärnad (Kas tunned maad. Tallinn, 1965, lk 93).</span>


source: A
code: 17883
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 431-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht paikneb ida-läänesuunalise paeastangu serval ja selle all. Ida-lääne suunas on asulakoha kultuurkiht umbes 550 m pikkusel ja põhja-lõuna suunas umbes 100-150 m laiusel alal. Asulakoht jääb osaliselt põllumassiividele, osaliselt hoonestuse alla ja õuealale (vt KKT Lisa 1b. Asulakoha (reg nr 17883) kultuurkihi levikuala). Asula kultuurkiht on erineva paksuse ja intensiivsusega, sisaldades savinõukilde, loomaluid jms.

Asula kultuurkiht on erineva paksuse ja intensiivsusega, sisaldades savinõukilde, loomaluid jms. 

Asulakoht on dateeritav II at algusesse ja keskpaika pKr, kuid pole välistatud ka asustuse algus juba I at teisel poolel pKr.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tõmmiku külas, vahetult Karjaküla aleviku loodepiiril, Keila jõest umbes 1 km kaugusel edelas. Keila–Keila-Joa riiklikust kõrvalmaanteest (A 11195) jääb mälestis kirdesse, mööda külavaheteed umbes 1 km kaugusele. Mälestis paikneb kõrgemal põllumassiivil vahetult Keila jõe vasakkalda poole jääva luha lääneservas. Mälestisest ida poole jäävad 5 kultusekivi (vt KKT Lisa 1a. Kultuurimälestiste Kultusekivid (reg nr 17884-17888) ja Asulakoht (reg nr 17883) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoha avastas arheoloog Mati Mandel 1981. aasta aprillis. Asulakoha leidmisele juhatasid 17. sajandist pärinevad kaardid. M. Mandeli hinnangul on tegemist Taani Hindamisraamatus (13. saj) mainitud 5 adramaa suuruse Carias’e külaga. Küla asus samal kohal kuni 18. sajandi lõpuni, mil ehitati Uus-Karjaküla nime kandev karjamõis.</span>


source: A
code: 17884
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 430-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on ovaalse põhiplaaniga ja kumera pealispinnaga. Kivi pikkus ulatub põhja-lõuna suunas 3 m-ni, laius ida-lääne suunas 2,3 m-ni, kõrgus 1,3 m-ni ja suurim ümbermõõt 8 m-ni. Kivi põhja-lõuna suunalisel harjal leidub ridastikku 7 korrapärast kunstlikku, ümara kuju- ja põhjaga lohukest. Lohkude läbimõõt on 4,5-6 cm, sügavus 0,5-2 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Karjaküla aleviku loodeosas, Keila jõest umbes 1 km kaugusel edelas. Keila–Keila-Joa riiklikust kõrvalmaanteest (A 11195) jääb mälestis kirdesse, mööda külavaheteed umbes 1 km kaugusele. Mälestis paikneb kõrgemal põllumassiivil vahetult Keila jõe vasakkalda poole jääva luha lääneservas. Kivist edelasse ja läände jäävad 4 kultusekivi ning muistne asulakoht (vt KKT Lisa 1. Kultuurimälestiste Kultusekivid (reg nr 17884-17888) ja Asulakoht (reg nr 17883) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arheoloog Mati Mandel koostas kultusekivi kohta passi 1981. aastal. Samal aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks.</span>


source: A
code: 17885
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 432-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on kolmnurkse põhiplaaniga ning kumera pealispinnaga raudkivi. Kivi pikkus ida-lääne suunas on 2,6 m, laius põhja-lõuna suunas on 2 m. Kivi ümbermõõt maapinna kõrgusel on 6,5 m, kõrgus 0,9 m. Kivilae kõrgemas osas on 13 korrapärast kunstlikku lohku (läbimõõt 4-6 cm, sügavus 0,5-1,2 cm).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tõmmiku külas, vahetult Karjaküla aleviku loodepiiril, Keila jõest umbes 1 km kaugusel edelas. Keila–Keila-Joa riiklikust kõrvalmaanteest (A 11195) jääb mälestis kirdesse, mööda külavaheteed umbes 1 km kaugusele. Mälestis paikneb kõrgemal põllumassiivil vahetult Keila jõe vasakkalda poole jääva luha lääneservas.  Mälestisest lõuna ja ida poole jääb 4 kultusekivi ja edelasse muistne asulakoht (vt KKT Lisa 1. Kultuurimälestiste Kultusekivid (reg nr 17884-17888) ja Asulakoht (reg nr 17883) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati arheoloog Mati Mandeli poolt 1981. aastal. Samal aastal koostas arheoloog mälestise kohta passi ning kivi esitati kultuurimälestisena riikliku kaitse alla võtmiseks.</span>


source: A
code: 17886
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 433-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on põhja-lõuna suunas 2,6 m ja ida-lääne suunas 1,7 m pikk. Kivi horisontaalsel pealispinnal on vähemalt 7 tehislikku lohku (sügavus - u. 1,5 cm, läbimõõt u. 5 cm).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Karjaküla aleviku loodeosas, Keila jõest umbes 1 km kaugusel edelas. Keila–Keila-Joa riiklikust kõrvalmaanteest (A 11195) jääb mälestis kirdesse, mööda külavaheteed umbes 1 km kaugusele. Mälestis paikneb kõrgemal põllumassiivil vahetult Keila jõe vasakkalda poole jääva luha lääneservas. Mälestisest kirde, kagu ja lääne poole jääb 4 kultusekivi ja muistne asulakoht (vt KKT Lisa 1. Kultuurimälestiste Kultusekivid (reg nr 17884-17888) ja Asulakoht (reg nr 17883) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestist on pildistanud arheoloog Mati Mandel 1981. aastal,  Muinsuskaitseameti arhiivis on ka 2 mustvalget fotot 1986. aastast.</span>


source: A
code: 17887
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 434-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on põhja-lõuna suunas 3,2 m ja ida-lääne suunas 3 m pikk. Kivi lõunaots on madalam kui põhja ots. Kivi lamedalt pealispinnalt on võimalik kokku lugeda vähemalt 17 tehislikku lohku (sügavus 2-3 cm, läbimõõt 6-7 cm). Enamus lohkusid paiknevad kivi kõrgemal osal, vähem on lohkusid tehtud madalamale. Vertikaalpindadel lohkusid ei ole.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Karjaküla aleviku loodeosas, Keila jõest umbes 1 km kaugusel edelas. Keila–Keila-Joa riiklikust kõrvalmaanteest (A 11195) jääb mälestis kirdesse, mööda külavaheteed umbes 1 km kaugusele. Mälestis paikneb kõrgemal põllumassiivil vahetult Keila jõe vasakkalda poole jääva luha lääneservas. Mälestisest kirde ja lääne poole jääb 4 kultusekivi ja muistne asulakoht (vt KKT Lisa 1. Kultuurimälestiste Kultusekivid (reg nr 17884-17888) ja Asulakoht (reg nr 17883) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestist on pildistanud arheoloog Mati Mandel 1981. aastal, Muinsuskaitseameti arhiivis on ka 3 mustvalget fotot 1986. aastast.</span>


source: A
code: 17888
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 435-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on ristküliku kujuline, ida-lääne suunalise harjaga. Põhja-lõuna suunas on kivi 1,4 m pikk ja ida-lääne suunas 1,1 m lai. Kivi kõrgus on 0,5 m, maksimaalne ümbermõõt maapinna tasandil umbes 5 m. Kivi harjal on 5 kunstlikku ümara kuju ja põhjaga lohku (läbimõõt 6-9 cm, sügavus 1-2 cm).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tõmmiku külas, vahetult Karjaküla aleviku loodepiiril, Keila jõest umbes 1 km kaugusel edelas. Keila–Keila-Joa riiklikust kõrvalmaanteest (A 11195) jääb mälestis kirdesse, mööda külavaheteed umbes 1 km kaugusele. Mälestis paikneb kõrgemal põllumassiivil vahetult Keila jõe vasakkalda poole jääva luha lääneservas.  Mälestisest põhja ja itta jääb 4 kultusekivi ja läände muistne asulakoht (vt KKT Lisa 1. Kultuurimälestiste Kultusekivid (reg nr 17884-17888) ja Asulakoht (reg nr 17883) asukoha skeem).</span>


source: A
code: 17889
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 436-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kulna külatuumik, mõlemal pool Keila-Haapsalu maanteed(29501:010:0208; 29501:010:0213; 29501:010:0214; 29501:010:0215; 29501:010:0228; 29501:010:0239; 29501:010:0241; 29501:010:0396; 29501:010:0569; 29501:010:0581; 29501:010:0582; ref. riigimaa).</span>


source: A
code: 17890
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 437-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast nelinurkse põhiplaaniga, pealt võrdlemisi lamedat sammaldunud kivi. Mälestise pikkus ja laius on 2 m, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt on 6 m, kõrgus 0,5 m. Kivi lael, peamiselt selle lõunapoolses osas, leidub 27 korrapärast kunstlikku lohukest. Lohkude läbimõõt on 4-8 cm, sügavus 0,5-2,5 cm. Lohud asuvad kivi lael. Kivi asub elumajade keskel, kivi ümbruses kasvavad põõsad. Mälestise lähedusse jääb asulakoht registrinumbriga 17889.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kulna küla lääneservas majadekobara keskel. Mälestis jääb Keila-Haapsalu tugimaanteest (A17) 100 m lääne poole, Saare talu õuealale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati Mati Mandeli poolt 1978. aastal. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 437-k.</span>


source: A
code: 17891
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>29501:009:0002; 29501:009:0003; 29501:009:0136; 29501:009:0167; 29501:009:0180; 29501:009:0181; 29501:009:0355; 29501:009:0190; 29501:009:0210; 29501:009:0220; 29501:009:0243; 29501:009:0295; 29501:009:0350; 29501:009:0182; ref. riigimaa.</span>


source: A
code: 17893
name: Pelgupaik "Nabessaar"
type: Pelgupaik
alt_id: 191
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Väljavõte Ado Köögardali (Keila kirikuõpetaja 1921-1957)päevaraamatust 30. august 1924:
/.../ Lohusalu küla maad on poolsaarel. Joa pool lahtise mere küljes on küla ja mere vahel mets. Poolsaarel on vastu Pakerorti merre kaugele ulatuv maanina. Õieti on see maanina tormisel ajal ehk kui vesi kõrge, pärismaast eraldatud: lained on juba vanal ajal maa ära lõhkunud, ei kasva seal enam midagi, on üksnes kivid, liiv ja adru. Merre aga ulatub eespool kõrge mägi. See mägi, nimega Nabe mägi, vanaaegne pelgukoht, on rohuga kaetud ja teda tarvitatakse karjamaaks, sest vaikse ilmaga on maanina lõhutud osa kuiv. /.../</span>


source: A
code: 17897
name: Kalmistu "Surnumägi"
type: Kalmistu
alt_id: 438-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu asub madala pikliku kruusaseljandiku põhjanõlval, kõrgusega 1-1,5 m, pikkusega ida-lääne suunas 270 m, põhja-lõuna suunas 50-70 m. Kõrgem ja ja järsem on seljandiku lõuna-poolne nõlv, põhjanõlv on lauge. Kalmistu on kaetud männikuga. Kalme pind on tugevasti kamardunud. Kamaraalune tumedam mullakiht ulatub vaevalt 20-30 cm sügavusele. Selle all algab kollakaspruun savikas mullasegune kruus. Kalmistu läänepoolsesse ossa on omal ajal õppuste jaoks kaevatud laskepesad, 3 suuremat varjendit autodele ja ühe blindaazi. Blindaazi kaevamisel 1975. aastal leiti umbes 1 m sügavuselt 4 ilma panusteta luustikku .</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Ohtu külas, Keila metskonna ja Kruusiaugu talu maadel. Kruusiaugu talu hoonetest jääb mälestis 50 m lääne poole, külatee äärse männiku alla.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kujutab endast ilmselt 15.-18.sajandi maa-alust külakalmistut. Kalmistu avastati 1975. aastal Toomas Tamla poolt kohaliku elaniku E. Nurmiku kirja põhjal, kes teatas luustiku leiust. Kruusiaugu talu pererahva teateil leidnud talu perenaine sama seljandiku põhjaosast juba varem ühe panusteta luustiku, mis asunud umbes 1 m sügavuses. Kruusiaugu talu peremees teadis, et sama seljandikku olla vanasti nimetatud "Surnumäeks" ning sealt olla juba siis luid leitud. Ohtu külas asuvat "Surnumäge", kust olla leitud luid, on mainitud ka 1922. aastal G. Nigula poolt koostatud Keila kihelkonna kirjelduses. 
Kalmistu esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1975. aastal, samal aastal koostas Mati Mandel mälestise passi. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 438-k.</span>


source: A
code: 17898
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 362-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast nelinurkse põhiplaaniga, pealt lamedat raudkivi, mille pikkus ida-lääne suunas on 3 meetrit, laius põhja-lõuna suunas 2,9 meetrit, kõrgus 0,8 meetrit ja suurim ümbermõõt 9 meetrit. Kivil lael, kesk- ja idaosas leidub 5 korrapärast kunstliku lohukest mõõtmetega 6-9 cm, sügavusega 0,5-1,5 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Ohtu küla lääneservas Suitsurehe talu maadel. Suitsurehe elamuhoonetest jääb mälestis 400 m loodesse, Kasemetsa talust 340 meetrit kirdesse. Kivist 130 meetri kaugusel asub kivihunnik, umbes 400 meetri kaugusele mälestisest jäävad asulakoht (reg nr 17896), kultusekivi (reg nr 17899) ning ohvriallikas (reg nr 17902).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi oli kasutusel kultuseobjektina arvatavasti I aastatuhandel eKr. 
Muistis avastati Mati Mandeli poolt 1973. aastal. Samal aastal koostati mälestise pass. Riikliku kaitse alla võtmiseks esitati mälestis 1974. aastal.</span>


source: A
code: 17899
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 363-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ristkülikukujulise põhiplaaniga, pealt lamedat raudkivi. Kivi pikkus põhja-lõuna suunas ning ida-lääne suunas ulatub 2,8 meetrini, kõrgus 0,7 meetrini ning ümbermõõt 8,5 meetrini. Kivi lame lagi on suures osas purunenud. Säilinud pinnal leidub 39 korrapärast kunstlikku lohukest. Suurem osa lohke on 6-8 cm läbimiõõduga ning 1-2,5 cm sügavused. Lohkudest eristuvad 2 suuremat lohku, mille mõõtmed on 10-13 cm ning 15-22 cm, sügavus mõlemal 3,5 cm. Tegu võib olla ohvrilohkudega. Enamus märke paikneb kivi loodeosas.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Ohtu küla lääneservas, Jaagu talu maadel. Kulna-Vasalemma kõrvalmaanteest (A 11171) jääb muistis 230 meetrit lääne poole, külateest 90 meetrit põhja poole põllumaale. Mälestis asub kaitsealuse asulakoha (reg nr 17896) peal, ohvriallika (reg nr 17902) läheduses.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas 1973. aastal Mati Mandel, samal aastal koostati arheoloogi poolt mälestise pass. Mälestis esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1974. aastal vana registrinumbriga 363-k.</span>


source: A
code: 17900
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 364-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ovaalset, ida-läänesuunalise põhiplaaniga, pealt lamedat raudkivi, mille pikkus ida-lääne suunas on 2,2 m, laius põhja-lõuna suunas on 1,6 m, kõrgus 1,1 m ja suurim ümbermõõt 7 m. Kivi on toodud praegusesse asukohta kusagilt lähedalt põllult. Kivilae lõunaosas, piki lõunaserva, samuti idaosas, leidub 9 korrapärast kunstlikku lohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 5,5-7 cm-ni, sügavus 0,8-1,5 cm-ni.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Ohtu külas, Kulna-Vasalemma kõrvalmaantee (A11171) 3. kilomeetril. Mälestis jääb tee idaserva, Ohtu mõisa peahoonest umbes 200 meetrit kagusse. Mälestis asub suhteliselt kõrgel põllumaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis registreeriti Mati Mandel`i poolt 1973. aastal. 1974. aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 364-k.</span>


source: A
code: 17908
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kustja külas olev asulakoht on avastatud 1986. a. kevadel arheoloog Mati Mandeli poolt, kes koostas samal aastal ka mälestise passi. Tegemist peaks olema Taani Hindamisraamatus mainitud Kustizae külaga, kus oli 17 adramaad (Johansen 1933, lk 461).</span>


source: A
code: 17911
name: Kalmistu
type: Kalmistu
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmistu paikneb Haapsalu mnt. vahetult idas, kirde-edela suunalisel seljakul, Kuuse talu ja teisele poole Vasalemma jõge asuva Töökmani talu vahel. Tegemist metsase alaga, sellest idas lagendik.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmakordselt on kalmistut kirjeldanud arheoloog Marta Schmiedehelm 1925. aasta suvel Nissi kihelkonna kohta koostatud arheoloogilises kirjelduses  (lk 12). Nõukogude perioodil oli kalmistu kohaliku, st rajooni-tasandi kaitse all, kandes numbrit nsi-15. Topograafiline kirjeldus oli toona järgmine: Tallinn-Ääsmäe-Haapsalu maantee Vasalemma jõe Laitse sillast 70-200 m kirdes, jõest põhja pool maanteega paralleelsel, teest kuni 50 m ida poole jääval mändidega kaetud liivaseljandikul, end. Töökmanni veskist 40-180 m põhja pool. Mälestis oli kantud ka toonasele Haiba sovhoosi maakasutusplaanile  (leht 1). Pärast Eesti Vabariigi taastamist kontrolliti seni muinsuskaitse all olnud mälestiste andmed üle ning mälestise tunnuste olemasolul võeti muistised Eesti Vabariigi muinsuskaitseseaduse (vastu võetud 1994) alusel uuesti kaitse alla. Teie valduses olev kalmistu tunnistati mälestiseks 27.07. 1998 kultuuriministri määrusega nr 20.</span>


source: A
code: 17914
name: Kalmistu "Kääbastemägi"
type: Kalmistu
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb Vana-Pärnu maantee ja läbi Ruila Laitsesse viiva tee ristumikul asuval künkal. Kaitse all on pemiselt teede ristumiskohast loode poole jääv künka osa. Mälestis on kaetud okaspuumetsaga, lagedamad kohad on võsatunud. Samal künkal asub ka riikliku kaitse all olev II maailmasõjas hukkunute ühishaud (reg nr 22). Künka kõrgemal osal on maapind kühmuline, kohati on näha suuremaid raudkive. 
</span>


source: A
code: 17915
name: Ohvrikivi "Ukukivi"
type: Ohvrikivi
alt_id: 678-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on peaaegu ristkülikukujulise põhiplaaniga, kõrge lõunaservaga ja põhja poo1e 45° all madalduva laega rabakivi. Kivi kõrgus ulatub 5,5 meetrini, suurim ümbermõõt on 34,5 meetrini, pikkus põhja–lõuna suunas 10 meetrit ja laius lääne–ida suunas 7,5 meetrit. Kivi kõrgemal lõunaserval, 2 m edelanurgast ida pool ja 1 m lõunaservast põhja pool, leidub 45 cm läbimõõduga ja 20 cm sügavune ümar kausisarnane ohvrilohk.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Lossi talu õueaiamaa ja põllu piiril, suhteliselt kõrgel, põhja suunas madalduval maal. Kivi kirdenurga juurde on ehitatud telliskivist kõrvalhoone, lääneserva juurest kulgeb lääne poole õueaiamaad piirav traataed. Kivi lõuna poolne osa jääb aia sisse, põhjapoolne osa aga praegu söötis põllumaale. Kivi kagunurga juures kasvab 20 m kõrgune kask, edelanurga juures õunapuu, idakülje ääres 15 m kõrgune pihlakas.</span>


source: A
code: 17921
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 428
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Kurna-Kiili teest 320 m läänes, Mihkli talust 250 m põhja pool, põllul. Jääb tallu viiva tee veerde.</span>


source: A
code: 17937
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2010
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi (tänapäevasem termin: lohukivi) on kivi, millesse on tehtud üks või mitu peamiselt ümmargust (harvem ovaalset) lohku. Lohkude läbimõõt on tavaliselt 3-10 cm, sügavus 0,5-5 cm. Lohkude põhi on enamasti kausikujuliselt kumer. Ümmarguste lohkude tegemine kividesse ja kaljudesse on kultuurinähtus, mis on tuntud üle maailma. Meie lähinaabruses (Skandinaavias) hakati lohke kaljudesse tegema juba neoliitikumis, peamiselt siiski koos kaljujooniste tegemisega pronksiajal. Eestis teatakse lohukive praegu umbes 1750. Kõige rohkem on lohukive leitud Põhja-Eestist, vähem Saaremaalt ning vaid üksikuid Lõuna-Eestist. Lohukivide tegemise aja määramine on problemaatiline – lohk ise ei ole dateeritav ja lohukivide ümbruse uurimisel leitav ei pruugi olla seotud konkreetselt lohkude tegemisega. Siiski on lohukive peetud Eestis pronksiaegseks kultuurinähtuseks (1800-500 a. eKr), kuna neid on leitud peamiselt samadelt aladelt kui pronksiaegsete inimeste matmispaiku – kivikirstkalmeid. Lohkude tegemist kivisse seostatakse viljakusekultusega, kuna kivid paiknevad toonasele maaviljelusele sobilikes piirkondades (vt Lang. V. 2007. Baltimaade pronksi- ja rauaaeg. Tartu. Lk 67-69).</span>


source: A
code: 17946
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Suuremas osas asuvad muistsed põllud praegu veel reformimata riigimaal.</span>


source: A
code: 17961
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 431
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme paikneb tee äärse ebakorrapärase kujuga seljandiku kõrgemal põhjapoolsel osal. Tegemist on kirde-edela suunas väljavenitatud künkaga, mille läbimõõt kirde-edela suunas on ca 30 m ja loode-kagu suunas ca 20 m. Kalme asub tõenäoliselt künka kirdepoolsel kõrgemal osal, künka edelapoolses osas on ca 4 m läbimõõduga sissekaeve. Ümbritsevast maapinna tasandist on kalme kõrgus ca 1,5 m, selgelt eristub kalme kirde poolne serv. Kalme pinnast paistavad välja üksikud raudkivid. Kalme on võsastunud, selle ümbruses kasvavad üksikud männid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tallinn-Türi-Viljandi maanteelt Sausti mõisa viivast teest 20 m lääne pool, võsastunud ala ja hõreda männimetsa piiril.</span>


source: A
code: 17986
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoht avastati 1993. aastal, mälestise kirjelduse koostas arheoloog Mati Mandel 1995. aastal, leide säilitatakse Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudis.</span>


source: A
code: 17994
name: Kivikalme "Kääbasmägi"
type: Kääbas
alt_id: 203
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme kohta leidub andmeid Jaan Jungi teoses "Muinasaja teadus eestlaste maalt" (III, Tartu 1910) ning R. Känd i poolt koostatud Kose kihelkonnakirjelduses (1925, TLÜ AI arheoloogiaarhiiv).

Kalme tunnistati mälestiseks 1964. aastal,  objekt kandis registri numbrit 203. Mälestise passi koostas arheoloog Mati Mandel 1974. aastal.</span>


source: A
code: 18009
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 477-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ovaalse põhiplaaniga ja kõrge põhjaservaga kivi. Kivi lagi madaldub lõuna suunas 30-kraadise nurgakaldega. Muistise pikkus on põhja-lõuna suunas 1,3 meetrit, ümbermõõt maapinna lähedalt 6 meetrit ja kõrgus 0,95 meetrit. Kivi 90x50 sentimeetri suuruses kõrgemas osas leidub üks 6,5 sentimeetrise läbimõõduga ja 1,2 sentimeetri sügavune korrapärane kunstlik lohk. Kivi asub suhteliselt kõrgel, lõuna suunas tõusval maal, lepavõsas. Temast 12 meetrit põhja pool lõpeb võsa, algab põld.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kolu külas Laane talu maadel. Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa põhimaanteest (A2) paikneb mälestis 94 meetrit ida pool, üpris hooldamata metsatuka servas. Taluhoonete suhtes jääb mälestis 112 meetrit põhja poole. Mälestisest 80  meetrit edelasse jääb kaitselaune kultusekivi registrinumbriga 18010, 70 meetrit kagusse jääb kultusekivi registrinumbriga 18011.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas 1978. aastal J. Lauristini nimelise kolhoosi agronoom P. Savolainen. Mälestis esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1978. aastal, samal aastal koostati Mati Mandel`i poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 477-k.</span>


source: A
code: 18010
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 478-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on ovaalse, kagu-loode suunas pikliku põhiplaaniga, pealt võrdlemisi lame. Kivi pikkus on NS suunas 2,2 m, laius OW suunas 1,7 m, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 6,5 m  ja kõrgus 0,6 m. Kivi pealispinna keskkohas on 3 korrapärast 4-5 cm läbimõõduga ja 0,5-1 cm sügavust kunstlikku lohku.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Harjumaal, Kose vallas, Kolu külas, talust 50 m põhja pool, Tallinn-Tartu maanteest jääb muistis ~70 m itta.
Muistis asub võrdlemisi kõrgel maal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi avastas Joh. Lauristini nimelise kolhoosi peamelioraator P. Savolaineni 1977. aastal.</span>


source: A
code: 18011
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 479-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast rombja põhiplaaniga, pealt võrdlemisi lamedat kivi. Tema pealispinna lõunaosas leidub 16 korrapärast kunslikku kultuslohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 4-6 sentimeetrini, sügavus 0,5-1,5 sentimeetrini. Kivi pikkus ida-lääne suunas on 2 m, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt on 7,8 meetrit ja kõrgus 0,6 meetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kolu külas Laane talu maadel. Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa põhimaanteest (A2) paikneb mälestis 140 meetrit ida pool, keset suhteliselt hooldamata metsatukka. Taluhoonete suhtes jääb mälestis 95 meetrit edelasse. Mälestisest 95 meetrit lääneedelasse jääb kaitselaune kultusekivi registrinumbriga 18010, 70 meetrit loodesse jääb kultusekivi registrinumbriga 18009.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhandesse eKr. Mälestis avastati 1977. aastal J. Lauristini kolhooosi peamelioraatori P. Savolaineni poolt. 1979. aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 479-k.</span>


source: A
code: 18017
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 484-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast peaaegu ristkülikujulise põhiplaaniga ja kõrge kumera keskosaga raudkivi, mille pikkus ida-lääne suunas on 2 m, laius põhja-lõuna suunas 1,7 m, kõrgus 0,7 m ja suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 6 m. Kivilae kõrgemas keskosas leidub üks korrapärane kunstlik lohuke, mille läbimõõt on 6 sentimeetrit ja sügavus 1,5 sentimeetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Nõrava külas, Laastu talu maadel. Talu peahoonest jääb mälestis 65 meetrit kagusse, külateest 30 meetrit lääne-edelasse üksikute põõsastega kaetud rohumaa keskele.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas Oskar Raudmets 1977. aastal. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati Mati Mandel`i poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 484-k.</span>


source: A
code: 18018
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 475-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asula kultuurkiht hõlmab ~80x80 suuruse ala endise mõisapargi territooriumil. Asula läänepiiriks on endised mõisatiigid, põhjapiiriks mõisahoone eest läbiviiv tee, idapiiriks mõisapargi idaservast põhja suunas kulgev tee ja lõunapiiriks endine teekoht. Üksnes lõunapoolse tiigi idakaldal näib kultuurikiht ulatuvat rohkem lõuna poole hõlmates aiamaa lääneosa.  Nii lisandub 80x80 m alale veel NS suunas 60 m pikkune ja 30 m laiune ala selle tiigi idakaldal.  Tõenäoliselt on asula muiste ulatunud veel kaugele lääne poole praeguste tiikide alale. Asulakoht paikneb suhteliselt kõrgel maal. Territooriumi piirab ida ja lõuna poolt kõrgete pargipuude rida.  Puid kasvab ka tiikide kallastel ja mõisahoone ümber asula lääne- ja põhjaservas. Kultuurikihi paksus on suurim tiikide idakaldal nimelt 1 m. Ida suunas kultuurkiht õheneb.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asukoht Harjuma, Kose vallas, Oru külas. Asulakoht paikneb endise Oru mõisa pargis, mõisahoonest lõuna ja lõuna-kagu pool, Kolu-Oru-Kohila teest põhja pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistis on  avastatud 1978. aasta kevadel O. Raudmetsa poolt. Ilmselt kuulub kultuurkiht muinasasulale, mis eksisteeris juba 13. sajandil ning mis on mainitud nn Taani Hindamisraamatus. Asula kultuurkiht pärineb ajavahemikust I aastatuhande II pool - II  aastatuhande I pool.</span>


source: A
code: 18023
name: Asulakoht "Kämbla küla ase"
type: Asulakoht
alt_id: 459-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis asub Oru külla viivast teest vähemalt 50-60 meetri ulatuses põhja pool ning selle all. Teest lõuna poole võib see olla ulatunud vaid kuni 20-30 meetrini. Asulakoha laiuseks põhja-lõuna suunas on seega 80-90 meetrit, pikkuseks ida-lääne suunas on 150 meetrit, pindala umbes 1,0 hektarit.
Teest sadakond meetrit põhja poole jääb vesine, üksikute põõsastega heinamaa. Seal paiknevad kaitsealused kultusekivid ( reg nr 18036-18037) ning ohvriallikas (reg nr 18042). Lõuna suunas maapind tõuseb ning seal paiknevad kõrged põllumaad. Muistne asula on jäänud vesise ja kuiva ala piirile, allika lähedale.
Asula kultuurkiht on tume muld, milles leidub loomaluid ja keraamikakilde. Kultuurkihi paksus on vähemalt 0,5-0,6 meetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Oru külas, Kolu-Tammiku kõrvalmaanteest (A 11203) lääne pool, mööda Oru külakeskuse juurde viivat külateed 340 meetrit. Mälestis jääb Paju talust 230 meetrit loode poole, Hiievälja talust 70 meetrit kirde poole. Asula on paiknenud umbes 150 meetri pikkuselt piki külateed, tema läänepiiriks tuleb lugeda Hiievälja talu juurest maanteele ja Saula külla viivat põhjapoolset teeharu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis pärineb II aastatuhande algusest ja hilisemast ajast. Asulakoha avastas O. Raudmets 1977. aastal. Tegemist on ilmselt muistse Kämla (Kämbla) küla kohaga (vt P.Johansen, Die Estlandiste des Liber Census Daniae. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 574). Kuna rahvapärimus asetas muistse Kämbla küla umbkaudu ülalkirjeldatud kohta, on see täiesti tõenäoline. 
1977. aastal esitati asulakoht riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati Mati Mandeli poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 459-k.</span>


source: A
code: 18025
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 204
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis asub peaaegu põhja-lõuna suunalisel piklikul söödialal, kõrge põllumaa ja praeguse surnuaia territooriumi piiril. Kalme hõlmab söödi põhjaosa, olles peaaegu ringikujulise põhiplaaniga. Kalme pikkus ida-lääne suunas on 12 meetrit, laius põhja-lõuna suunas on 10 meetrit. Muistise kõrgus kõigub 1-1,5 meetri vahel. Kalme keskel asub kraavist ümbritsetud geotdeetiline kinnispunkt. Mälestis on kamardunud, tema lääneserv tõuseb järsult, umbes 30-40-kraadise nurga all ümbritsevast põllupinnast. Surnuaiapoolsesse serva on veeretatud 2 umbes meetrise läbimõõduga raudkivi. Söödiala, kalmest lõuna pool ulatub ümbritsevast põllupinnast ja rohumaast 0,5 meetrit kõrgemale. Mälestise kultuurkiht koosneb raud- ja paekividest ning tumedast mullast.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Oru külas, Tuhala kalmistu uue juurdelõike lääneservas. Mälestis jääb 380 meetrit kirikust kagusse, kiriku juurest surnuaeda viivast teest 70 meetri lääne-edelasse.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhande I poolde. Kalme kohta leidub andmeid juba J. Jungi teoses "Muinasajateadus eestlaste maalt III" (Tartu, 1910). Rahvajutu järgi olevat kalmest 3 tündrit kulda peidus. Kalmet nimetatakse ka R. Känd´i käsikirjalises Kose kihlekonna topograafilises kirjelduses, mille kohaselt olevat kündes kalmest luid leitud. Kalme võeti riikliku kaitse alla 1964. aastal. 1974. aastal koostati Mati Mandel`i poolt mälestise pass, mis kandis vana registri järgi numbrit 204.</span>


source: A
code: 18036
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 461-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast peaaegu nelinurkse põhiplaaniga, pealt lamedat raudkivi. Kivi pikus ida-lääne suunas ulatub 1,6 meetrini, laius põhja-lõuna suunas 1,5 meetrini, suurim ümbermõõt on 5,5 meetrit, kõrgus vaid 0,5 meetrit. Kivi lael, selle kesk- ja kirdeosas leidub 5 korrapärast ümarat kunslikku lohukest. Lohkude mõõtmed ulatuvad 5-8 sentimeetrini, sügavus 0,5-1,5 sentimeetrini. Mälestis asub endises hiiekohas, muistse asulakoha naabruses (nn "Kämbla küla ase", reg nr 18023), vesisel üksikute põõsastega heinamaal.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Oru külas, Kolu-Tammiku kõrvalmaanteest (A11203) 204 meetrit edelas. Mälestis jääb Oru külast maanteele viiva põhjapoolse teeharu idaserva, 140 meetrit Hiievälja talu peahoonest põhja poole. Mälestisest 40 meetrit kirdes paikneb veel üks kaitsealune kultusekivi (reg nr 18037) ning 30 meetrit põhja pool ohvriallikas (reg nr 18042).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub arvatavasti I aastatuhandesse eKr.  Kivi avastas O. Raudmets 1977. aastal. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati Mati Mandel`i poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 461-k.</span>


source: A
code: 18037
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 462-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast trapetsikujulise põhiplaaniga, kolmnurkse kõrgema laega kivi. Viimase keskosas leidub üks korrapärane ümar kunstlik lohuke, läbimõõduga 7 sentimeetrit, sügavusega 2 sentimeetrit. Kivi pikkus põhja-lõuna suunas on 1,6 sentimeetrit, laius ida-lääne suunas on 1,5 sentimeetrit, suurim ümbermõõt on 5 meetrit ja kõrgus 0,7 meetrit. Tema 30 kraadi all langeval lääneküljel ja 45 kraadi nurga all langeval idaküljel leidub veel rida looduslikke sügavaid lohke. Neist suurima mõõtmed on 6x3,5 sentimeetrit, sügavus 2,5 sentimeetrit. Mälestis asub endises hiiekohas, muistse asulakoha (nn "Kämbla küla ase" reg nr 18023) naabruses, vesisel, põõsastega heinamaal. Kivi asub kõrge saarepuu all.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Oru külas, Kolu-Tammiku kõrvalmaanteest (A11203) 170 meetrit edelas. Mälestis jääb Oru külast maanteele viivast põhjapoolsest teeharust 40 meetrit kirdesse, 170 meetrit Hiievälja talu peahoonest põhja poole. Mälestisest 40 meetrit edelas paikneb veel üks kaitsealune kultusekivi (reg nr 18036) ning 40 meetrit lääne pool ohvriallikas (reg nr 18042).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas Mati Mandel 1977. aastal. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati Mati Mandel`i poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 462-k.</span>


source: A
code: 18038
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 469-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast kolmnurkse põhiplaaniga, pealt lamedat raudkivi, mille pikkus on põhja-lõuna suunas 1,8 meetrit, laius ida-lääne suunas on 1,2 meetrit, suurim ümbermõõt 5 meetrit ja kõrgus 0,75 meetrit. Kivi lael on lähestikku 2 korrapärast, kunstlikku lohku. Lohkude läbimõõt on 5 ja 7 sentimeetrit, sügavus 1,5 ja 0,5  sentimeetrit</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Oru küla maadel. Vaida-Urge kõrvalmaanteest (A11202) jääb mälestis läände, mööda Oru-Kolu-Tuhala teed 190 meetrit, teest 15 meetrit põhja poole. Paju talu asub kivist 95 meetrit kagu pool. Mälestisest 100 meetrit ida pool asub kaitsealune muinasasula nr. 18021, 150 meetrit lääne pool aga asula nr. 18023 (nn "Kämbla küla ase").</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhandesse eKr. Mälestis avastati O. Raudmetsa poolt 1977. aastal. Samal aastal koostati M. Mandeli poolt mälestise pass ning kivi esitati riikliku kaitse alla võtmiseks. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 469-k.</span>


source: A
code: 18042
name: Ohvriallikas
type: Ohvriallikas
alt_id: 460-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ümara kujuga, 2,5 meetrise läbimõõduga ja 0,5 meetri sügavust allikalohku. Allikas on selge veega, lohk on võrdlemisi puhas. Allikast lähtub kirde suunas umbes ühe meetri laiune kraav. Kraavi palistavad põhjakaldalt 5-8 meetri kõrgused lepad. Need kasvavad reana allikalohu juurest 15 meetri kauguseni. Allika ümbrus on vesine, üksikute põõsastega heinamaa.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Oru külas, Kolu-Tammiku kõrvalmaanteest (A11203) 175 meetrit edelas. Mälestis jääb Oru külast maanteele viiva põhjapoolse teeharu idaserva, 170 meetrit Hiievälja talu peahoonest põhja poole. Mälestisest 40 meetrit lõuna pool paikneb kaitsealune kultusekivi nr. 18036 ning 40 meetrit lääneloodes kultusekivi nr. 18037.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub ilmselt II aastatuhandesse. Allikas on asunud endises hiiekohas. Põhjalikumaid andmeid hiiekoha ja allika kohta leidub Eesti Kirjandusmuuseumi Rahvaluulearhiivis (ERA II, 10, 706 (18) ). Pärimuse kohaselt olnud Oru mõisa maal vanasti suur Kämbla küla, mille mõis ära kaotanud. Küla juures olnud hiis, milles asunud suur ohvrikivi. Viimase lasknud aga Saare talu peremees puruks, et teha uuele majale alusmüüri. Hiiest olevat leitud 2 põdrasarve ja steariinküünla ots. Hiie lähedal olnud kõrts. Hiies olnud 2 allikat, mille vett tarvitatud ohverdamisel.
Allika kohta leidub infot ka R. Känd`i käsikirjas "Kose kihlekonna arheoloogiline kirjeldus. 1925." Mälestis võeti riikliku kaitse alla 1977. aastal. Samal aastal koostati M. Mandeli poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 460-k.</span>


source: A
code: 18051
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2327
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast peaaegu lameda pealispinnaga kivi, mis kergelt kaldub lõuna suunas. Põhiplaanilt on kivi peaaegu ovaalne, terava otsaga kirde poole. Kivi pikkus põhja-lõuna suunas ulatub 3 meetrini, laius ida-lääne suunas 2,5 meetrini, kõrgus 0,8 meetrini ja suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 8 meetrini. Kivi lae keskosas leidub 7 korrapärast kunstlikku lohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 5-8 sentimeetrini, sügavus 0,5-3 sentimeetrini.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saula külas Sepamäe talu maadel. Mälestis jääb Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa peamaanteest (A2) 90 meetrit lääne poole, Saula külakeskusse viivast teest 165 meetrit kirdesse, talu hoonetest 100 meetrit kirde pool. Mälestis paikneb keset üles küntud põllumaad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise kohta leidub Vello Lõugase teade Ajaloo Instituudi arhiivis. Kivi võeti riikliku kaitse alla 1973. aastal. 1976. aastal koostati Mati Mandel´i poolt mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 2327.</span>


source: A
code: 18065
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 598-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune ja läbimõõt u. 12,5 m. Kalme on selgesti eraldatav mäe kamardunud pinnast. Ka kalme ise on tihedasti kamardunud, kuid kerkib 0,5-0,8 m kõrgemale ümbritsevast maapinnast. Kuna kalme asub seljakunukil, millel on üsna järsk langus N ja NE suunas, siis on ka sealpoolsed küljed kõrgemad. Kalme N-poolne osa on paraku kunagi 3-4 m laiuselt u. 30 cm paksuselt madalamaks kooritud, arvatavasti on kalme materjali minema veetud.  Muld kalmes on tunduvalt mustem kui ümbritseval põllul. Pealt on kalme lage ja puhas. NE-serval võib täheldada siia põllult veetud kive, mis praegu ei lase kalme suurust ja kuju aimata.

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas Matsuaugu talu maa-alal „Kangrumäel“.  Tallinn-Narva maanteest(E20) 1,7 km S-pool, Vana-Narva mnt(11260) ja Kuusalu-Valkla(11267) teeristist 1,4 km SE-suunas. Kuusalu-Valkla teest NW-suunas Mäepea küla peale keeravast teest kohe W-pool ongi kalme. Kalme kõrval on sellega kokkukäiv teine kivikalme nr. 18066, NE-suunas 100m on kultuskivi nr. 18069 ja 100m SW on kultuskivi nr. 18310.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arvatav kivikirstkalme on dateeritav I aastatuhande lõppu eKr või I aastatuhande algusesse pKr. Kalme on avastatud ja esmakordselt registreeritud V. Lõugase poolt 1976. aasta juunis. Leide ei ole muuseumisse jõudnud. 
Kaitse alla võtmiseks esitatud 1976. aastal (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt.
Mälestise passi koostas arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja kontrollis üle 1978. aasta mais, vana registri järgi kandis nr. 598-k.</span>


source: A
code: 18066
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 599-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on põhiplaanilt ümmargune. Kalme läbimõõt ida-lääne suunas on ca 11 m ja põhja-lõuna suunas 9,5 m. Mälestise S-serv on kuni 40 cm kõrge, NW-pool on maetud põllukividega, N-poolne serv sulab kokku künka jalamiga. E-serva on raske tabada, sest sealt on materjali palju ära veetud ja  muld on sama tihedasti kamardunud, nagu kalmes seespool. Kalme ise on pealt lage, kasvab vaid üks lehtpuu.

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas Matsuaugu talu maa-alal „Kangrumäel“. Tallinn-Narva maanteest(E20) 1,7 km S-pool, Vana-Narva mnt(11260) ja Kuusalu-Valkla(11267) teeristist 1,4 km SE-suunas. Kuusalu-Valkla teest NW-suunas Mäepea küla peale keeravast teest kohe W-pool ongi kalme. Kalme kõrval 1,5-2 m eemal on sellega kokkukäiv teine kivikalme nr. 18065, NE-suunas 100m on kultuskivi nr. 18069 ja 100m SW on kultuskivi nr. 18310.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arvatav kivikirstkalme on dateeritav I aastatuhande lõppu eKr või I aastatuhande algusesse pKr. Kalme on avastatud ja esmakordselt registreeritud V. Lõugase poolt 1976. aasta juunis. Leide ei ole muuseumisse jõudnud. 
Kaitse alla võtmiseks esitatud 1976. aastal (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt.
Mälestise passi koostas arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja kontrollis üle 1978. aasta mais, vana registri järgi kandis nr. 599-k.</span>


source: A
code: 18067
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 607-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis olnud algselt ümmarguse põhiplaaniga, kuid aja jooksul on külgi maha küntud ja omandanud kandilise kuju. Muistise läbimõõt loode-kagu suunal on 9,5 m ja kirde-edela suunal samuti 9,5 m, põhja-lõuna suunal on läbimõõt 11 m.
Kalme kõrgus on enamuses tingitud künkapealsest asukohast. Kalme E-osa on 0,7 m kõrge, samas kui teistest külgedest kõrgub kalme ligi 1,5 m. Kalme on pealt puhas ja lage ning tugevasti kamardunud. Muistises võib täheldada suuremaid raudkive. Üks  E-W suunaliselt väljaulatuv raudkivi sirge u 78 cm küljega võis kuuluda kivikirstu otsa-või küljekivide hulka. Kalme N-ja S-servale on põllu pealt tõstetud mõned kivid.


(Kirjeldus on koostatud 1978. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas, Välja-Jüri 4 talumaa peal. Vana-Narva mnt.(11260) ja Kuusalu-Valkla(T-11267) teeristist 1,8 km NW-suunas. Kuusalu-Valkla teest asub muistis 360 m W-poole ja Allika-Mäepea(L6) teest 70 m E-suunas.
X: 6593059.4
Y: 579584.4
Samasse kalmegruppi kuulub muistisest 10 m E-pool kalme nr. 18068. Muistisest 150 m W-pool on kultuskivi nr. 18071 ja 110 m  N-suunas on kivikalme nr. 18072.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. Kalme on registreeritud esmakordselt arheoloog V. Lõugase poolt 1977. aasta mais. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1978. aasta aprillis.

Mälestise passi koostas arheoloog V. Lõugas 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18068
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 608-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis olnud algselt ümmarguse põhiplaaniga, kuid aja jooksul on külgi maha küntud ja omandanud kandilise kuju. Muistise läbimõõt põhja-lõuna suunas 10 m. ja ida-lääne suunas 8,7 m. Kalme kõrgus on 0,7 m, kaguserv on u. 20 cm madalam ülejäänud kalmest.Muistis on pealt kaetud paksu murukamaraga, võib näha väljaulatuvaid raudkive, muidu lage. Näha on tugevasti kamardunud kõrge vare, mille põhjaosas on 3 lehtpuud.


(Kirjeldus on koostatud 1978. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas, Välja-Jüri 4 talumaa peal. Vana-Narva mnt.(11260) ja Kuusalu-Valkla(T-11267) teeristist 1,8 km NW-suunas. Kuusalu-Valkla teest asub muistis 360 m W-poole ja Allika-Mäepea(L6) teest 75 m E-suunas.
Samasse kalmegruppi kuulub 10 m W-pool kalme nr. 18067. Muistisest 170 m SW-pool on kultuskivi nr. 18071 ja 100 m  N-suunas on kultuskivi nr. 18072.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. Kalme on registreeritud esmakordselt arheoloog V. Lõugase poolt 1977. aasta mais. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1978. aasta aprillis.

Mälestise passi koostas arheoloog V. Lõugas 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18069
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 600-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on olemuselt suur rändrahn, mis paikneb keset põldu. Kivi läbimõõt on N-S suunas 3,7 m ja E-W suunas 3,4 m. Lohukivi N-külg on peaaegu püstjas, 1,8 m, teised küljed laugemad. Lohkusid on kivil 20 ja nende läbimõõt on keskmiselt 5-6 cm ja sügavus keskmiselt 1,5 cm.  Kõige sügavam lohk on 3,6 cm sügav ja läbimõõdult 7 cm ja kõige väiksem o,8 cm sügav, läbimõõt 5 cm. Läbimõõdult kõige suurem lohk on 8 cm, 2,1 cm sügav ja kõige väiksem 4,5 cm, sügavus 1,0 cm.


(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas Matsuaugu talu maa-alal „Kangrumäel". Vana-Narva mnt(11260) ja Kuusalu-Valkla(11267) teeristist 1,4 km N-suunas. Kuusalu-Valkla teed mööda 570 m pärast tuleb NW-suunas(vasakul) Allika-Mäepea tee, kus 800 m pärast teest 100 m E-suunas paikneb muistis. Mälestisest 90 m W-pool on kaks kivikalmet nr. 18065,18066.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1976. aasta juunis. Kohalik rahvas ei tea lohkudest kivil midagi.
 Kaitse alla esitamiseks võetud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1976. aasta juunis.

Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja üle kontrollinud 1978. aasta mais.</span>


source: A
code: 18070
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 605-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi paikneb klindipealsel rohumaal, kus karjatatakse loomi. Kivi läbimõõt on
N-S suunas 3 m ja E-W suunas 3,8 m. Lohukivi on piklik,  1,3 m kõrge. Muistise lääneots on püstjas, kuid ainult kivi lamedamas E-osas on 5 kunstlikku lohku. 3 lohku on SE- küljel ja 2 lohku NE-pool. Lohud on nõrgalt näha ja kaetud tugeva halli kivisamblaga. Lohude läbimõõt ulatub 4 cm-6 cm-ni ja sügavus o,3 cm-1,7 cm-ni.

(Kirjeldus on koostatud 1978. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas Tõnikse talu maa-alal. Kuusalu-Valkla(T-11267)  teed mööda N-S suunal Allika alajaamast SW-poole kulgeva Allika-Mäepea teel 350 m edasi tee ääres paiknebki muistis. Kivi on teest 100 m N-suunas. Mälestisest 100 m S-pool  teiselpool teed on kultuskivi nr. 18072. Muistisest W-suunas on 270 m eemal kivikalme nr. 18309; SW-suunal 240 m kultuskivi nr. 18311 ja 270 m kultuskivi nr.  18071.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1977. aasta mais. Kohalik rahvas ei tea kivist midagi rääkida.
Kaitse alla esitamiseks võetud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1978. aasta aprillis.

Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18071
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 606-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on olemuselt suur rändrahn, mis paikneb klindipealsel rohumaal.  Kivi läbimõõt on NE-SW suunas 3,8 m ja SE-NW suunas 4,8 m. Lohukivi SE-osa on vertikaalne 2,2 m kõrge. Muistise NW-ots madaldub kuni 1 m-ni. Kivi NW-pool, just enne madalamat nõgu, on selle ainukesed 2 lohku. Mõlemad lohud on läbimõõdul 7 cm ja esimene 1,7 cm ning teine 1,4 cm sügav.
Kivi ümber on põllult kogutud üksikuid kive. Kivi NW-nurgas kasvab lehtpuu puhmas.

(Kirjeldus on koostatud 1978. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Mäepea külas Tõnikse talu maa-alal. Kuusalu-Valkla(T-11267)  teed mööda N-S suunal Allika alajaamast SW-poole kulgeva Allika-Mäepea teel 570 m edasi 10 m teest N-suunas paiknebki muistis. Muistisest N-suunas on 65 m eemal kultusekivi nr. 18311 ja 190 m kivikalme nr.  18309. Mälestisest 275 m E-pool on kultuskivi nr. 18072. SE-suunas 165 m on 2 kivikalmet nr 18067, 18068 ja kultusekivi nr. 18072.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1977. aasta mais. Kohalik rahvas ei tea lohkudest kivil midagi.
Kaitse alla esitamiseks võetud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1978. aastal.

Mälestise passi on koostanud arheoloog V.Lõugas 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18072
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 609-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on olemuselt suur rändrahn, mis paikneb klindipealsel põllul.  Kivi läbimõõt on NE-SW suunas 4,2 m ja SE-NW suunas 2,8 m. Lohukivi meenutab kujult väikest maja.  SE-osa on 2 m kõrge ja vastassein on vertikaalne 1,5 m kõrge. S-sein on 30-40 cm. Lohud paiknevad n-ö maja katuse harjal ja neid on kokku 4, lisaks 2 arvatavat lohku. Lohkude sügavus on 1,0-3,0 cm ja läbimõõt 5-8 cm. Kõige suurem lohk on 3,0 cm sügav ja 8 cm läbimõõdult. 
Kivi ümber on põllult kogutud kive, ainult S-poolel kivisid pole. 

(Kirjeldus on koostatud 1978. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1977. aasta mais. Kohalik rahvas ei tea lohkudest kivil midagi.
Kaitse alla esitamiseks võetud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1978. aasta aprillis.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18073
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 610-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi paikneb kõrgemal kohal põllul.  Kivi läbimõõt on NE-SW suunas 3,05 m ja SE-NW suunas 2,7 m.  NE-sein kivil on püstjas, 1 m kõrge ja SW-pool 0,4 m. 
Kivil on 3 kindlat lohku ja 1 küsitav. Läbimõõdult on lohud 6-7 cm ja sügavuselt 1,2-1,5 cm.

(Kirjeldus on koostatud 1978. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260) ja Kuusalu-Valkla(11267) teeristist 1,5 km NE-suunas. Mööda Kuusalu-Valkla teed ca 2 km NE-suunas Allika külas Elbema talumaal suurest teest u 150 m N-suunas(vasakul) ongi muistis. Kivist N-poole 350 m jäävad kivikalmed nr. 18067, 18068.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud arheoloog V. Lõugase poolt 1977. aasta mais. Kohalik rahvas ei tea lohkudest kivil midagi.
Kaitse alla esitamiseks võetud (ENSV TA) Ajaloo Instituudi poolt 1978. aasta aprillis.

Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18075
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 228
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist N-suunas Lepikuni viiva tee peal 800 m pärast tuleb Lubjaahju talutee (Soorinna küla) NW-suunas. Lubjaahju talust W-suunas u. 200 m ongi kalme. Muistisest 400 m E-suunas on suur grupp kivikalmeid ja SE-pool 3 kivikalmet nr. 18386, 18387, 18388.</span>


source: A
code: 18076
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 319
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 210 m edasi ja sealt N-suunas 230 m ongi kalme. Muistisest SW-suunas on grupp kivikalmeid nr 18078,18079,18080,18081. 50 m SE-suunas muistisest on kivikalme nr. 18077 ja 90 m kaugusel kivikalme nr. 18082. SW-suunas 480 m on kivikalme nr. 18083 ja NE-suunas kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18077
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 320
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 210 m edasi ja sealt N-suunas 230 m ongi kalme. Muistisest SW-suunas on grupp kivikalmeid nr 18078,18079,18080,18081. 50 m NW-suunas muistisest on kivikalme nr. 18076 ja S-suunas 80 m kaugusel kivikalme nr. 18082. SW-suunas 480 m on kivikalme nr. 18083 ja NE-suunas kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18078
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 321
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 210 m edasi ja sealt N-suunas 230 m ongi kalme. Muistisest SW-suunas on grupp kivikalmeid nr. 18079,18080,18081. 130 m N-suunas muistisest on kivikalme nr. 18076 ja SE-suunas 80 m kaugusel kivikalme nr. 18082 ja kivikalme nr. 18077. W-suunas 480 m on kivikalme nr. 18083 ja N-suunas kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18079
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 322
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 210 m edasi ja sealt N-suunas 150 m ongi kalme. Muistisest W-suunas on kivikalmed nr. 18080,18081.  N-suunas muistisest on kivikalmed nr. 18076, 18078  ja NE-suunas 200 m kaugusel kivikalme nr. 18082 ja kivikalme nr. 18077. NW-suunas 360 m on kivikalme nr. 18083 ja NE-suunas 360 m kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18080
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 323
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 200 m edasi ja sealt N-suunas 50 m ongi kalme. Muistisest E-suunas on kivikalme nr.18079. S-suunas 30 m kivikalme nr.18081 ja muistsed põllu nr. 18084.  NE-suunas muistisest on kivikalmed nr. 18076, 18077, 18082 , 18078. NW-suunas 360 m on kivikalme nr. 18083 ja NE-suunas 360 m kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18081
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 324
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 200 m edasi ja sealt N-suunas 50 m ongi kalme. Muistisest E-suunas on kivikalme nr.18079. S-suunas muistsed põllud nr. 18084.  NE-suunas muistisest on kivikalmed nr. 18076, 18077, 18082 , 18078. NW-suunas 360 m on kivikalme nr. 18083 ja 30 m samas suunas kivikalme nr. 18080.  NE-suunas u 400 m kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18082
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 325
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme läbimõõt u 4-5 m ja 1 m kõrge.Peal kasvavad põõsad.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km pärast on tee NE-suunas Lepiku talu(Soorinna küla) juurde. Mööda seda taluteed 200 m edasi ja sealt N-suunas 200 m ongi kalme. Muistisest E-suunas on kivikalme nr.18079. S-suunas muistsed põllud nr. 18084.  N-suunas muistisest on kivikalmed nr. 18076, 18077. W-suunas 360 m on kivikalme nr. 18083 ja 90 m samas suunas kivikalme nr. 18078. SW-suunas grupp kivikalmeid nr. 18079, 18080, 18081.  N-suunas u 350 m kalmistu nr. 18431.</span>


source: A
code: 18083
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 335
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,6 km edasi. Lepiku talutee käänakust 300 m NW-suunas asubki kalme(Mäekalda).  Muistisest W-suunas on kivikalmed nr.18076. 18077, 18078, 18082.  SE-suunas muistisest on kivikalmed nr. 18079, 18080, 18081 ja 450 m samas suunas muistsed põllud nr. 18084.</span>


source: A
code: 18084
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Vana-Narva mnt(11260)  ja Kahala-Andineeme(T-11273) teeristist N-suunas. Kahala-Andineeme ja Kuusalu-Leesi(11270) teeristist, Loo alajaama juurest N-suunas viivat teed mööda 1,3 km edasi. Sealt ca. 100 m E-poole ongi muistsed põllud Parametsa talumaal. Muistisest N-suunas u. 150 m on kivikalmed nr.18079, 18080, 18081. NE-suunas kivikalmed nr. 18076, 18077, 18078, 18082. NW-suunas 450 m on kivikalme nr. 18083.</span>


source: A
code: 18085
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 450 m edasi ongi mälestis. Muistis asub Hirvli, Hiiekivi, Kostalu ja Koostalu 1 maa peal.</span>


source: A
code: 18086
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 450 m edasi on teest 50 m kaugusel W-suunas mälestis. Muistis asub Koostalu 1, talust 200 m NW-suunas. Kivikalmest NW-pool asuvad kultusekivi nr 18092(470 m); muistsed põllud nr. 18094; asulakoht nr. 18085, 300 m ohverdamiskoht „Hiiemägi“, „Hiiekärk“ nr. 18096.S-suunas 50 m kultusekivi nr. 18093. Muistisest SE-pool 370 m üksik kivikalme nr. 18087 ja veel veidi kaugemal kivikalmete grupp.</span>


source: A
code: 18087
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 800 m edasi on teest 20 m kaugusel W-suunas mälestis. Muistis asub Koostalu 1, talust 300 m S-suunas. Kivikalmest NW-suunas u 400 m on kultusekivi nr. 18093 ja kivikalme nr.18086. 600 m samas suunas on ohverdamiskoht „Hiiemägi“,“Hiiekärk“ nr. 18096; asulakoht nr. 18085. U. 800 m on muistsed põllud nr. 18094 ja kultusekivi nr. 18092. Muistisest S-suunas 200 m on grupp kivikalmeid nr. 18088,18089, 18090 ja eraldi kivikalme 300 m samas suunas nr. 19091.</span>


source: A
code: 18088
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 1 km edasi on teest 90 m kaugusel W-suunas Kõvera maa peal mälestis. 20 m SW-suunas on kivikalme nr 19089 ja 20 m S-pool kivikalme nr. 18090.  SW-suunas 85 m on kivikalme nr.18091.  Muistisest N-suunas u 200 m on kivikalme nr. 18087.</span>


source: A
code: 18089
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 1 km edasi on teest 90 m kaugusel W-suunas Kõvera maa peal mälestis. 20 m NE-suunas on kivikalme nr 19088 ja 20 m SE-pool kivikalme nr. 18090.  SW-suunas 85 m on kivikalme nr.18091.  Muistisest N-suunas u 200 m on kivikalme nr. 18087.</span>


source: A
code: 18090
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 1 km edasi on teest 90 m kaugusel W-suunas Kõvera maa peal mälestis. 20 m N-suunas on kivikalme nr 19088 ja 20 m NE-pool kivikalme nr. 18089.  SW-suunas 85 m on kivikalme nr.18091.  Muistisest N-suunas u 200 m on kivikalme nr. 18087.</span>


source: A
code: 18091
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 1 km edasi on teest 150 m kaugusel W-suunas Kõvera maa peal mälestis. NE-suunas 85 m on kivikalmed nr.18088, 18089, 18090. Samas suunas 300 m on kivikalme nr. 18087</span>


source: A
code: 18092
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on olemuselt suur trapetsikujuline hall maakivi, mis paikneb kartulipõllul.  Kivi kõrgus S-servast on 1,4 m ja NW-SE suunalise harja pikkus 1,9 m.  E-külg on lauge nõlvaga, S-külg on järsk ja püstjas. 
Kivil on 10 lohku, mis asetsevad harjal. Läbimõõdult on lohud 5,5-6 cm ja sügavuselt 1-1,5 cm.
Muistise ümbrus risustatud ja kibuvitsapõõsasse kasvanud.

(Kirjeldus on koostatud 1987. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist 1,7 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on  S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli-Sigula külavaheteed u 300 m on teest 70 m kaugusel N-suunas mälestis. Muistis asub Pajusalu talumaal. Kultusekivist SE-pool asuvad muistsed põllud nr. 18094, asulakoht nr. 18085, 200m ohverdamiskoht „Hiiemägi“, „Hiiekärk“ nr. 18096, 460 m kultusekivi nr. 18093 ja kivikalme nr. 18086.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud 1987. aasta mais P. Lalli ja Ü. Tamla poolt. 
Kaitse alla esitamiseks võeti 1987. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog Ü.Tamla 1987. aastal.</span>


source: A
code: 18093
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on olemuselt suur trapetsikujuline hallikas-roosa suurekristalliline graniitkivi , mis paikneb karjamaal.  Kivi kõrgus S-servast on 1,1 m ja N-servast 30 cm.  Pealispinna mõõde N-S-suunas on  320 cm ja E-W-suunas 340 cm.
Kivil on 7 lohku, mis asetsevad kõrgemal S-ja W-osal. Lohud on selgepiirilised ja hästi märgatavad. Läbimõõdult on lohud 4,5-5 cm ja sügavuselt 0,5-0,8 cm.
Ümberringi kasvavad kadakad ja on märgata vanu põllukivihunnikuid.

(Kirjeldus on koostatud 1987. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 450 m edasi on teest 50 m kaugusel W-suunas mälestis. Muistis asub Koostalu 1, talust 150 m NW-suunas. Kultusekivist NW-pool asuvad kultusekivi nr 18092(470 m); muistsed põllud nr. 18094; asulakoht nr. 18085, 300 m ohverdamiskoht „Hiiemägi“, „Hiiekärk“ nr. 18096.N-suunas 50 m kivikalme nr. 18086. Muistisest SE-pool 370 m üksik kivikalme nr. 18087  ja veel veidi kaugemal kivikalmete grupp.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud 1987. aasta kevadel P. Lalli ja Ü. Tamla poolt. 
Kaitse alla esitamiseks võeti 1987. aastal.

Mälestise passi on koostanud arheoloog Ü. Tamla 1987. aastal.</span>


source: A
code: 18094
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest S-suunas on Kahala tee(11107). Muistis jääb Kahala tee ja Hirvli-Mustametsa(11275) teeristist u 2 km SE-poole. E-suunas mööda Hirvli-Mustametsa teed 1,3 km on S-suunas Hirvli küla peale viiv tee. Mööda seda teed 500 m on teerist, kust E-suunas, mööda Hirvli ja Sigula vahelist külavaheteed u 400 m edasi on teest S-suunas mälestis. Muistis 
piirneb N-poolt sama Hirvli ja Sigula külavaheteega ja S-poolt Hiie, Vana-Rebase ja Koostalu taludega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muiste põllu jäänuseid on raske dateerida, kuid võivad ulatuda I at pKr-18. saj. Esmakordselt registreeritud 1987. aasta kevadel P. Lalli ja Ü. Tamla poolt. 
Kaitse alla esitamiseks võeti 1987. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog Ü. Tamla 1987. aastal.</span>


source: A
code: 18099
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht paikneb osaliselt praeguste hoonete all ja ümber, osaliselt põllu- ja rohumaa all. Vainu maaüksusel läbib asulakohta põhja-lõuna suunas kuivenduskraav. Asulakohalt saadud leiumaterjal on rikkalik ning seda säilitatakse Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi fondis.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht asub Kahala külas, Jõelähtme-Kemba maanteest põhja-ja lõunapool, 19 katastriüksusel. asulakoha pikkus on kirde-kagu suunas u 1,075 km ja laius põhja-lõuna suunas u 360 m. Sellele lisandub veel piirkond Vainu maaüksuse alal.</span>


source: A
code: 18100
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakohta iseloomustab 20-40 cm paksune kultuurkiht, mis on põllutöödega suuremas osas segatud, kuid künnikihi all võib olla säilinud laiguti ka hilisemast inimtegevusest puutumata kultuurkihi ladestusi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asula on alguse saanud viikingiajal, samas elati ka muinasaja lõpul, kesk- ning uusajal (AI 6029). Objekti ala on osaliselt põlluks küntud ning leiud on kogutud künnikihist. Leiumaterjaliks on eriaegsete savinõude killud ning metallesemete katked. Kõik leiud on antud üle TLÜ Ajaloo Instituudile.
Kalamäe küla on esmakordselt mainitud 13. sajandil Taani hindamisraamatus, kus selle suuruseks on märgitud 5 adramaad (Johansen, P. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Kopenhagen-Reval 1933, 396). Praegu kuuluvad omaaegse Kalamäe küla maad Kahala küla koosseisu.</span>


source: A
code: 18102
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 363
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest N-suunas on Kahala tee(11107).  Kahala tee, Kahala-Andineeme(11273) ja Jõelähtme-Kemba(11260) teeristist E-suunas 550 m mööda Jõelähtme-Kemba teed sõites, on muistis teest 450 m N-suunas Kahala külas Saksne talu maa peal. Muistisest 10 m NE-suunas on kivikalme nr. 18104 ja 30 m kivikalme nr. 18103. SW-suunas 240 m on kultusekivi nr. 18105  ja 300 m asulakoht nr. 18096.  NW-suunas on kultusekivi nr. 18106. SE-suunas asulakoht nr.18099.</span>


source: A
code: 18103
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest N-suunas on Kahala tee(11107).  Kahala tee, Kahala-Andineeme(11273) ja Jõelähtme-Kemba(11260) teeristist E-suunas 550 m mööda Jõelähtme-Kemba teed sõites, on muistis teest 450 m N-suunas Kahala külas Saksne talu maa peal. Muistisest 10 m SW-suunas on kivikalme nr. 18104 ja 30 m kivikalme nr. 18103. SW-suunas 240 m on kultusekivi nr. 18105  ja 300 m asulakoht nr. 18096.  NW-suunas on kultusekivi nr. 18106. SE-suunas asulakoht nr.18099.</span>


source: A
code: 18104
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest N-suunas on Kahala tee(11107).  Kahala tee, Kahala-Andineeme(11273) ja Jõelähtme-Kemba(11260) teeristist E-suunas 550 m mööda Jõelähtme-Kemba teed sõites, on muistis teest 450 m N-suunas Kahala külas Saksne talu maa peal. Muistisest 10 m SW-suunas on kivikalme nr. 18102 ja  NE-suunas 10 m kivikalme nr. 18103. SW-suunas 240 m on kultusekivi nr. 18105  ja 300 m asulakoht nr. 18096.  NW-suunas on kultusekivi nr. 18106. SE-suunas asulakoht nr.18099.</span>


source: A
code: 18105
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest N-suunas on Kahala tee(11107).  Kahala tee, Kahala-Andineeme(11273) ja Jõelähtme-Kemba(11260) teeristist E-suunas 550 m mööda Jõelähtme-Kemba teed sõites, on muistis teest 400 m N-suunas Kahala külas Saksne talu maa peal. NW-suunas 240 m on kivikalmed nr. 18102, 18103, 1804.  ja 150 m SW-suunas asulakoht nr. 18096.  N-suunas on kultusekivi nr. 18106. SE-suunas asulakoht nr.18099.</span>


source: A
code: 18106
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest N-suunas on Kahala tee(11107).  Kahala tee, Kahala-Andineeme(11273) ja Jõelähtme-Kemba(11260) teeristist E-suunas 550 m mööda Jõelähtme-Kemba teed sõites, on muistis teest 400 m N-suunas Kahala külas Liivapõllu talu maa peal kohe põllutee ääres. SE-suunas 200 m on kivikalmed nr. 18102, 18103, 1804.  ja 300 m S-suunas kultusekivi nr. 18105.</span>


source: A
code: 18108
name: Rauasulatuskoht
type: Rauasulatuskoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva(T-1) mnt Kahala liiklussõlmest N-suunas on Kahala tee(11107).  Kahala tee, Kahala-Andineeme(11273) ja Jõelähtme-Kemba(11260) teeristist E-suunas 1,3 km mööda Jõelähtme-Kemba teed sõites, on muistis teest 300 m Kahala järve, N-suunas Vainu talu maa peal.</span>


source: A
code: 18109
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2328
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on põhiplaanilt ümmarguse kujuga kivikirstkalme, mis paikneb paeklibulise põllu veidi kõrgemal nukil. Muistise läbimõõt N-S-suunal on 15 m ja E-W-suunal 14 m. Kalme kõrgus on 1,2 m. Pealt on tugevalt kamardunud ja lame. Kalme S-osa on lõhutud põllukündmise tagajärjel ja seal on kuni 0,7 m paksune lade suuremaid raudkive ja mulda. Kalme peal kasvab praegu võsa.


(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, 1,2 km Valkla kõrtsihoone suunas. Mälestis on teest 410 m SW-suunas. Sauri ja Kooli küla vahelisest karjateest on kalme W-suunas, Sauripõllul. Kalmest 50  m E-pool on kivikalme nr. 18110;  samas suunas u 200 m kivikalmed nr. 18116, 18115, 18114. SE-suunas 170 m kivikalmed nr. 18136 ja 18142. NE-suunas 280 m kivikalme nr. 18117.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I a.t. teisest poolest eKr- I a.t. pKr.
Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M. Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja üle kontrollinud 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18110
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2329
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on põhiplaanilt ümmarguse kujuga kivikirstkalme, mis paikneb paeklibulise põllul. Muistise läbimõõt N-S-suunal on 18 m ja E-W-suunal 22 m. Kalme kõrgus on u 1 m. Pealt on tugevalt kamardunud ja lame. Kalme E-osa on mattunud maaparanduse käigus põllult kokkulükatud kivide alla, keskosas on kuni 1,5 m paksune lade suuremaid raudkive ja mulda. E-poolsel jalamil on ka 3-4 m kõrgune kivivall tekkinud, W-pool kividest peaaegu vaba.

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, 1,2 km Valkla kõrtsihoone suunas. Mälestis on teest 410 m SW-suunas. Sauri ja Kooli küla vahelisest karjateest on kalme W-suunas, Sauripõllul. Kalmest 40  m W-pool on kivikalme nr. 18109;  E-suunas u 200 m kivikalmed nr. 18116, 18115, 18114. SE-suunas 150 m kivikalmed nr. 18136 ja 18142. NE-suunas 250 m kivikalme nr. 18117.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I a.t. teisest poolest eKr- I a.t. pKr.
Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M. Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja üle kontrollinud 1978. aasta aprillis.</span>


source: A
code: 18113
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2335
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on põhiplaanilt arvatavasti ümmarguse kujuga kivikirstkalme, mis paikneb põllul põllukivide all. S-pool on kivilasu, mille pikkus SE-NW on 35 m ja NE-SW 20 m. Kalme ise paikneb selle kivilademe NW-osas ja kividega ei ole maetud ainult SE-osa nii 10 m pikalt ning 5-6 m laiuselt. NE-osa on kõige vähem kivide alla mattunud. Muistise läbimõõt on 11 m. Kalme kõrgus on u 1,3 m. Kalme peal kasvab paar lehtpuud.

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, u 800 m W-suunas. Teest SW-suunas u 250 m ongi kivikalme Tuleviku talu juures. Kalmest N-suunas on 200 m kivikalme nr. 18117. Samas suunas 60 m on kivikalmed nr. 18116, 18115 ja 80 m kivikalme nr. 18114. NW-suunal 200 m on kivikalmed nr. 180109 ja 18110. W-suunas kultusekivid nr. 18136 ja 18142. Kalmest SE-suunas on 150 m on kivikalme nr. 18111 ja 320 m kivikalme nr. 18112. NE-suunas on 300 m on kivikalme nr. 18133.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I a.t. teisest poolest eKr- I a.t. pKr.
Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M. Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris. W-suunas on leitud põllu pealt pronksist linnukujuline ripats (AI 4639).
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja üle kontrollinud 1978. aasta mais.</span>


source: A
code: 18114
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2336
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on põhiplaanilt pikliku kujuga arvatav tarandkalme, kuid pole kindel.  Kalme on kaetud põllukividega, ainult E-ots ja W-pool on vabad. Muistise pikkus E-W-suunas on 33 m ja laius 13-14 m. Kalme kõrgus on u 0,5 m. Pealt on tugevalt kamardunud ja lame, otsad kumerad. Kalme kohal on võsa.

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, u 800 m W-suunas. Teest SW-suunas u 200 m ongi kivikalme Tuleviku talu juures. Kalmest S-suunas 80 m on kivikalme nr. 18113. N-suunas on 150 m kivikalme nr. 18117. W-suunas u 60 m on kivikalmed nr. 18116, 18115. Samas suunas u 200 m on kivikalmed nr. 180109 ja 18110. SW-suunas kultusekivid nr. 18136 ja 18142. Kalmest SE-suunas on 250 m on kivikalme nr. 18111 ja 370 m kivikalme nr. 18112. E-suunas on 300 m on kivikalme nr. 18133</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on arvatavasti tarandtkalmega, mis on dateeritav  I a.t.algusesse pKr.
Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M.Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris ja üle kontrollinud 1978. aasta mais.</span>


source: A
code: 18115
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2337
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestise põhiplaani on raske määrata(tõenäoliselt ümmargune), kuna sellel on laugjad nõlvad ja sulandub peaaegu täiesti ümbritsevaga. Kalme on 1 m jagu kaetud põllukividega. Muistise läbimõõt on 9-10 m. Kalme kõrgus on u 0,5 m. 

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, u 800 m W-suunas. Teest SW-suunas u 300 m ongi kivikalme Tuleviku talu juures. Kalmest SE-suunas 80 m on kivikalme nr. 18113 ja NE-suunas 80 m kivikalme nr. 18114. N-suunas on 200 m kivikalme nr. 18117. NW-suunas u 60 m on kivikalme nr. 18116. W-suunas u 200 m on kivikalmed nr. 180109 ja 18110. SW-suunas 100 m on kultusekivid nr. 18136 ja 18142. Kalmest SE-suunas on 250 m on kivikalme nr. 18111 ja 370 m kivikalme nr. 18112. E-suunas on 350 m on kivikalme nr. 18133.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I a.t. teisest poolest eKr- I a.t. pKr.
Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M. Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris.</span>


source: A
code: 18116
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2338
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on põhiplaanilt pikergune(jalatalla kujuga). Jätab madalate nõlvade künka mulje. SE-otsale on buldooseriga kive lükatud, mis on ka kalme kuju muutnud. Teistele külgedele on kive lihtsalt korjatud.  Muistis on 13,5 m pikk ja 5,5 m lai. Kalme kõrgus on u 0,3-0,4 m. 

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, u 800 m W-suunas. Teest SW-suunas u 350 m ongi kivikalme Tuleviku talu juures. Muistisest SE-suunas u 60 m on kivikalme nr. 18116. Samas suunas 130 m on kivikalme nr. 18113 ja E-suunas 80 m kivikalme nr. 18114. N-suunas on 150 m kivikalme nr. 18117. W-suunas u 150 m on kivikalmed nr. 180109 ja 18110. S-suunas 100 m on kultusekivid nr. 18136 ja 18142. Kalmest SE-suunas on 250 m on kivikalme nr. 18111 ja 370 m kivikalme nr. 18112. E-suunas on 350 m on kivikalme nr. 18133.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I a.t. teisest poolest eKr- I a.t. pKr.
Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M. Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris.</span>


source: A
code: 18117
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2339
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestise põhiplaani on väga raske kindlaks teha, ka kalme enda olemasolu on mõneti kummaline, kuna asub madalas nõos, kus kevadeti on niiske. Kalme peal on buldooseriga aetud kive nii, et sellest on järgi vare. Pikkus on 12 m ja laius 7,5 m. Kangru kõrgus on E-otsal 1m ja W-otsal 1,7 m. 

(Kirjeldus on koostatud 1977. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, u 1 km W-suunas. Teest SW-suunas u 200 m ongi kivikalme Tuleviku talu juures. Muistisest S-suunas 150 m on kivikalmed nr. 18115, 18116 ja 18114. Samas suunas 200 m on kivikalme nr. 18113. SW-suunas on kultusekivid nr. 18136 ja 18142 ning samas suunas 150 m kivikalme nr. 18110. SE-suunas 250 m on kivikalme nr. 18111 ja kivikalme nr. 18112 ning samas suunas 200 m kivikalme nr. 18133.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kivikirstkalmega, mis on dateeritav I a.t. teisest poolest eKr- I a.t. pKr.
 Kalme on registreeritud esmakordselt V. Lõugase, M. Mandli ja J. Kornavi poolt 1972. aasta detsembris. Leide ei ole muuseumisse jõudnud.
Mälestis on kaitse alla võtmiseks esitatud 1973. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog V. Lõugas 1977. aasta septembris.</span>


source: A
code: 18118
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 284-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, 600 m kuni Kooli küla peale keerava teeni W-suunas.  Mööda seda teed 320 m on teest 100m SE-suunas mälestis. Mälestisest S-suunas jääb Kiiu ristmik. Kalmest W-suunas on kivikalme nr. 18119. SW-suunas on kivikalme nr. 18120. Samas suunas 300 m on kivikalmed 18121 ja 18122 ning kultusekivi nr. 18134.</span>


source: A
code: 18119
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 286-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, 600 m kuni Kooli küla peale keerava teeni W-suunas.  Mööda seda teed 320 m on käänak W-suunas ja sealt 50 m on teest SE-suunas mälestis. Mälestisest SE-suunas jääb Kiiu ristmik. Kalmest E-suunas on kivikalme nr. 18119. S-suunas on kivikalme nr. 18120. Samas suunas 300 m on kivikalmed 18121 ja 18122 ning kultusekivi nr. 18134.</span>


source: A
code: 18120
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 287-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, 600 m kuni Kooli küla peale keerava teeni W-suunas.  Mööda seda teed 320 m on käänak W-suunas ja sealt 50 m on 200 m teest S-suunas mälestis. Mälestisest SE-suunas jääb Kiiu ristmik. Kalmest E-suunas on kivikalme nr. 18119 ja N-suunas on kivikalme nr. 18119. S-suunas 150 m on kivikalmed 18121 ja 18122 ning kultusekivi nr. 18134. Samas suunas 200 m on kivikalme nr. 18131 ja 200 m SE-suunas on kultusekivi nr. 18135.</span>


source: A
code: 18121
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 288-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast põhiplaanilt ümmargust kivikirstkalmet, mille pealispind on tasane. Kalme kõrgus ulatub ühe meetrini. Läbimõõt põhja-lõuna suunas on 20 meetrit ja ida-lääne suunas 19 meetrit. Kalme ida- ja lääneservad on veidi maha küntud. Kalme kaguservale on jäänud kitsas riba kündmata maad, misõttu see muudab kalme veidi ebakorrapärasemaks. Kalme on pealt tugevasti kamardunud ja ilma nähtavate lõhkumisjälgedeta. Kalme lõuna- ja lääneosale on põllult maaparanduse käigus kive kogutud ühekordses lademes. Edelasektoris kasvab pajupuhmas. Kalme läheduse on väikselohuline kultusekivi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kiiu külas, Tallinn-Narva põhimaanteest (A1) 158 meetrit põhja pool, Tallinn-Narva maantee ja Kiiu kõrvalmaantee (A 1103) ristist 212 meetrit loodes. Kalmest 25 meetrit lõuna pool asub kaitsealune kultusekivi nr. 18134, 90 meetrit idas asub kivikalme nr. 18122, 130 meetrit lõuna pool asub kivikalme nr. 18131.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhande teise poole eKr või  I aastatuhande algusesse pKr. Kalme on avastatud V. Lõugase poolt 1973. aastal. Leide ja luid muuseumisse pole kalmest jõudnud. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1975. aastal. 1978. aastal koostati V. Lõugase poolt mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 288-k.</span>


source: A
code: 18122
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 289-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ümmarguse põhiplaaniga, üsna selget kivikirstkalmet, mille läbimõõt põhja-lõuna suunas on 13 meetrit ja teistpidi umbes 14 meetrit. Kalme kõrgus on 0,7-1,0 meetrit. Kalme on pealt tasane ja lame. Kalme lõuna- ja põhjaserv on järsuks küntud. Lääneservalt on buldooseriga kive üles lükatud ja sellega kalme selge järsk nõlv rikutud. Kalme idaservale on vanasti juba kogutud 0,5 meetri paksune lade paekive, sekka raudkive. Hõredalt, mõnekaupa on raudkive tõstetud ka ülejäänud kalme osadele, kuid nad ei moodusta tihedat ladet. Kalme on pealt tugevasti kamardunud ja muid lõhkumisjälgi peale nimetatute pole näha.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kiiu külas, Tallinn-Narva põhimaantee (A1) ja Kiiu kõrvalmaantee (A 1103) ristist 145 meetrit põhjaloodes. Suurekivi talust jääb kalme 205 meetrit lääneloodesse. Kalmest 115 meetrit lõuna pool asub kaitsealune kultusekivi nr. 18135, 90 meetrit läänes asub kivikalme nr. 18121, 165 meetrit edelas asub kivikalme nr. 18131.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhande teise poolde e. Kr või I aastatuhande algusesse. Kalme on registreeritud 1973. aastal V. Lõugase poolt. Kalme on arheoloogiliselt uurimata ning leide pole muuseumi jõudnud. 1978. aastal koostati mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 289-k.</span>


source: A
code: 18131
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 597-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb põllul, mis alaneb lääne poole madalaks vesiseks nõoks. Kuna kalme on maetud endise kolhoosi põllult kokku aetud kivide alla ja sellest on paistma jäänud vaid umbes 6x6 meetri suurune ala, siis kalme välimus on raskesti kirjeldatav. Kalmel kasvad puud. Puude vahel on näha kive, mis istuvad sügavamalt kamaras ja moodustavad poolkaare. Kalme pealispind on tugevasti kamardunud. Kalme kultuurkiht ei ole eriti paks, umbes 30 sentimeetrit. Kalme tõenäoline läbimõõt ilma äärevareta ei tohiks ületada 13 meetrit ja koos äärevarega 15 meetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kiiu külas, Suurekivi talu maadel. Mälestis jääb Tallinn-Narva põhimaantee (A1) 36,5 kilomeetril maanteest 30 meetrit põhja poole, Kiiu kõrvalmaantee (A1103) algusristist 170 meetrit lääne poole. Mälestis asub maanteeäärse heki taga põllumaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis pärineb ilmselt I aastatuhandest e. Kr.  Mälestis on tõenäoliselt kivikirstkalme. Kalme on arheoloogiliselt uurimata. Ainsa teadaoleva leiuna saadi kalme kirjeldamise ajal 1978. aastal kalmele kogutud kivide hulgast üks viljajahvatamise aluskivi, milliseid kasutati muinasajal enne ringiaetavate käsikivide kasutuselevõttu II aastatuhande alguses. Leid asub Ajaloo Instituudis. Ilmselt oli jahvatuskivi sattunud kalmele mõnest ida pool paiknevast asula- või perekohalt. Kalme on esmakordselt registreeritud V. Lõugase poolt 1970-ndatel. Samal ajal esitati kalme riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 597-k.</span>


source: A
code: 18142
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kiiu aleviku juurest mööda Vana-Narva mnt, mis läheb Jõelähtme-Kemba (11260) teeks, u 800 m W-suunas. Teest W-suunas u 200 m ongi kultusekivi Tuleviku talu juures. Muistisest NW-suunas u 30 m on kultusekivi nr. 18136. Samas suunas 150 m on kivikalme  nr. 18110. N-suunas 280 m on kivikalme nr. 18117  ja 130 m on kivikalme nr. 18116. NE-suunas 150 m on kivikalmed nr. 18114 ja 18113. E-suunas 230 m on kivikalme nr. 18111.</span>


source: A
code: 18143
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Tallinn-Narva mnt olevast Kiiu ristmikust u 550 m W-suunas. Põllud on kohe tee kõrval Madala talu lähedal. Muistisest 500 m W-suunas asuvad kivikalmed nr. 18129 ja 18130 ning ka kultusekivi nr. 18140. Teiselpool maantee ääres muistisest NE-suunas on kivikalmed nr. 18131, 18135.</span>


source: A
code: 18144
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo(11268) teed sõitma N-suunas mõisapargist mööda kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas Lätismäe teed mööda u. 780 m. Teest on muistis W-suunas u 130 m Kalevi ja Nurme talu lähedal.  Asulakohast SE-suunas 200 m on kivikalmed nr. 18153, 18152 ja 250 m kivikalmed nr. 18151, 18150, 18149, 18148.</span>


source: A
code: 18145
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Saalimäe teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust E-suunas Ullallika-Kolga(11288) teed mööda u. 70 m. Teest on muistis S-suunas u 10 m. Muistisest W-suunas 90 m on Kolga mõisa pikk rehi nr. 2857 ja SW-suunas 100 m on Kolga mõisa karjakastell nr. 2856. Kalmest E-suunas on kivikalme nr. 18145.</span>


source: A
code: 18146
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Saalimäe teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust E-suunas Ullallika-Kolga(11288) teed mööda u. 130 m. Teest on muistis S-suunas u 10 m. Kalmest W-suunas 60 m on kivikalme nr. 18145, samas suunas 150 m on Kolga mõisa pikk rehi nr. 2857.  SW-suunas 150 m on Kolga mõisa karjakastell nr. 2856.</span>


source: A
code: 18147
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Saalimäe teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 1,1 km Tagavälja teed mööda. Muistis on Pitka talumaal kohe tee ääres SE-suunas. 
Kalmest W-suunas on muistsed põllud nr. 18154.</span>


source: A
code: 18148
name: Kivikalme
type: Kalme
same: A.18148
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 470 m Lätismäe teed mööda Alevi küla peale keerava tee ääres S-suunas.  Kalmest E-suunas 20 m on kivikalme nr. 18149 ja NW-suunas kivikalmed nr. 18150, 18151. N-suunas 150 on kivikalmed nr. 18153 ja 18152.</span>


source: A
code: 18149
name: Kivikalme
type: Kalme
same: A.18148
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 470 m Lätismäe teed mööda Alevi küla peale keerava tee ääres S-suunas, Kolga 110 kV alajaama juures.  Kalmest W-suunas 20 m on kivikalme nr. 18148 ja NW-suunas kivikalmed nr. 18150, 18151. N-suunas 150 on kivikalmed nr. 18153 ja 18152.</span>


source: A
code: 18150
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 480 m Lätismäe teed mööda Kalju talumaal, teest 20 m E-suunas.  Kalmest  N-suunas 30 m on kivikalme nr. 18151 ja u 130 m on kivikalmed nr. 18153 ja 18152. SE-suunas on kivikalmed nr. 18148, 18149.</span>


source: A
code: 18151
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 500 m Lätismäe teed mööda Kalju talumaal, teest 20 m E-suunas.  Kalmest  S-suunas 30 m on kivikalme nr. 18151 ja N-suunas u 120 m on kivikalmed nr. 18153 ja 18152. SE-suunas on kivikalmed nr. 18148, 18149.</span>


source: A
code: 18152
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 610 m Lätismäe teed mööda Kingu talumaal, teest 30 m E-suunas.  Kalmest  N-suunas 40 m on kivikalme nr. 18153.  S-suunas u 120 m on kivikalmed nr. 18151 ja 18150, samas suunas 100 m on kivikalmed nr. 18148, 18149.</span>


source: A
code: 18153
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo teed sõitma N-suunas kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas 650 m Lätismäe teed mööda Kingu talumaal, teest 30 m E-suunas.  Kalmest  S-suunas 40 m on kivikalme nr. 18152.  S-suunas u 160 m on kivikalmed nr. 18151 ja 18150, samas suunas 140 m on kivikalmed nr. 18148, 18149.</span>


source: A
code: 18154
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kahala järvest SE-suunas on Jõelähtme-Kemba(11260) tee. Muistis asub sellest teest N-suunas mööda Kolga-Pedaspea(11268) teed Kolga peale keerates. Sõites mööda Mõisa alleed, tuleb ristmik, kus peab mööda Kolga-Pudisoo(11268) teed sõitma N-suunas mõisapargist mööda kuni ristmikuni. Muistis asub ristmikust N-suunas Lätismäe teed mööda u. 780 m, peale mida keerab tee NE-suunas, kus peab 200 m edasi sõitma ja kohe Kalevi ja Nurme talu juurest hakkavad põllud. Muistisest 300 m S-suunas on kivikalmed nr. 18152, 18153 ja 400 m kivikalmed nr. 18151, 18150, 18149, 18148. Mälestisest SW-suunas on asulakoht nr. 18144 ja E-suunas 250 m kivikalme nr. 18147.</span>


source: A
code: 18155
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on üldkujult püstjas, rahvatraditsioonist tuntud liukivi, hallikat värvi peeneteraline maakivi , mis paikneb rohumaal.  Kivi kõrgus u 90 m. Pealmine pind meenutab kolmnurka, mis laskub N-suunas.  Samas suunas on ka kivi 3 lohku. Lohud on enamvähem samas mõõdus, läbimõõt 5,5-6 cm ja sügavus 0,8 cm.  NW-küljel on sarapuupõõsas ja E-servas on 2 madalamat maakivi.

(Kirjeldus on koostatud 1987. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva mnt Kuusalu ristmiku juurest läheb S-suunas Kuusalu tee, mis lookleb E-suunas. See tee viib Keskväljaku ristmiku juurde, kust E-suunas peab mööda Kuusalu-Kursi teed nr. 47. 2,44 km edasi minema(viim. 440 m  SE-suunas). Muistis asub Laimetsa ja Kursi-Sepa külade vahelist teed mööda 300 m edasi, kust läheb E-suunas tee Väljaaluse talu juurde. Mälestis ongi talust 20 m  SE-suunas. Muistisest S-suunas u 1 km on kultusekivid nr. 18160, 18162, 18161 ja rohkem SE-suunas muistsed põllud nr. 18163.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi on dateeritav I at lõppu eKr kuni I at pKr. Esmakordselt registreeritud 1987. aasta kevadel P. Lalli ja Ü. Tamla poolt. 
Kaitse alla esitamiseks võeti 1987. aastal.
Mälestise passi on koostanud arheoloog Ü. Tamla 1987. aastal.</span>


source: A
code: 18156
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2354
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kuusalu juurest, Kuusalu-Leesi(11270) tee(N-suunas) ristist, kus Vana-Narva mnt 63 läheb Jõelähtme-Kemba teeks(11260) tuleb mööda viimast mainitud teed NE-suunas minna 960 m.  Muistis asub Jõelähtme-Kemba teest N-suunas Kupu peale keeravat teed mööda 450 m edasi, mälestis on teest 100 m E-suunas Sõitme külas, Maidu I. Muistisest 10 m S-suunas on kivikalme nr. 18157. E-suunas on 450 m kivikalme nr. 18415 ja 560 m kivikalme nr. 18414. SE-suunas 500 m on kivikalme nr. 18416.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivikalmete rajamise traditsioon sai Eesti alal alguse pronksiajal ja kestis kuni 
muinasaja lõpuni, seega üle 2000 aasta. Pae- ja raudkividest rajatud kalmete ehitusstiil ja surnuga ümberkäimise tavad muutusid aegade jooksul märgatavalt. Kalmerajatised olid ümara või nelinurkse põhiplaaniga. Mõned sisaldasid eraldi kividest laotud keskset kirstu, teised jälle mitte ja nende peale oli kantud kõrgem või madalam kivikuhjatis. Surnuid on maetud põletamata ja põletatult, samuti võib olla toimunud ümbermatmisi. Surnutele on erinevatel aegadel kaasa pandud mitmesuguseid asju: hauapanuseid on vahel olnud rohkem, vahel vähem. 
Pronksiajal, maastikul kõrgematel kohtadel rühmiti  paiknevatesse ümara 
põhiplaani ja keskse kivist kirstuga kivikirstkalmetesse  maeti surnuid valdavalt 
põletamata. Samasse aega jäävad ka siinsed üksikud laevkalmed.  
Umbes alates aastast 500 eKr kuni ajaarvamise vahetuseni rajati kindlama 
struktuurita kangurkalmeid, kuid valdavalt siiski korrapärastest ida-läänesuunalistest taranditest koosnevaid tarandkalmeid. Neisse maeti surnud enamasti põletatult, kuid on leitud ka põletamata luudega tarandkalmeid.  
 Keskmisel rauaajal kasutati matmispaikadena jätkuvalt tarandkalmeid, uue 
traditsioonina levis  kivivarekalmete ja alates 10. sajandist Saaremaal 
kiviringkalmete rajamine. Enamik noorema rauaaja kivikalmetest on 
põletusmatustega. Tarandkalmed ja korrapäratu struktuuriga kivikalmed jäävad üksikult kõrgematele küngastele ja seljakutele põllumaade keskel. Vaid Lõuna-Eestis asetseb osa tarandkalmeid rühmiti.</span>


source: A
code: 18157
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2355
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kuusalu juurest, Kuusalu-Leesi(11270) tee(N-suunas) ristist, kus Vana-Narva mnt 63 läheb Jõelähtme-Kemba teeks(11260) tuleb mööda viimast mainitud teed NE-suunas minna 960 m.  Muistis asub Jõelähtme-Kemba teest N-suunas Kupu peale keeravat teed mööda 450 m edasi, mälestis on teest 100 m E-suunas Sõitme külas, Maidu I. Muistisest 10 m S-suunas on kivikalme nr. 18157. E-suunas on 450 m kivikalme nr. 18415 ja 560 m kivikalme nr. 18414. SE-suunas 500 m on kivikalme nr. 18416.</span>


source: A
code: 18158
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva mnt Kahala liiklussõlmest läheb S-suunas Kahala tee(11107). Mööda seda teed u 2 km pärast tuleb teerist, kust tuleb minna mööda Hirvli-Kursi küla teed(11274) SW-suunas 700 m. Teest SE-suunas läheb omakorda tee, kus 280 m edasi on muistis Kõrvesoo talu maal, NW-suunas on Aasa talu. Muistisest S-suunas on asulakoht nr. 18159.</span>


source: A
code: 18159
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Tallinn-Narva mnt Kahala liiklussõlmest läheb S-suunas Kahala tee(11107). Mööda seda teed u 2 km pärast tuleb teerist, kust tuleb minna mööda Hirvli-Kursi küla teed(11274) SW-suunas 700 m. Teest SE-suunas läheb omakorda tee, kus u 680 m edasi on muistis Kursi külas Kivipõllu, Helmi, Meribelli, Vennalõpe ja Laanemetsa talude maal. Muistisest N-suunas on asulakoht nr. 18158.</span>


source: A
code: 18160
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on kujult enam-vähem kolmnurkne, selle põhjakülg on ümaram. Kivi on suhteliselt madal ja sammaldunud, mistõttu ei ole võimalik sellelt esmavaatlusel leida ühtegi inimtekkelist lohku. Kivi pikkus on nii ida-lääne kui ka põhja-lõuna suunas 2,2 m ja kõrgus on 0,6 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Kursi külas, Kaidaste-Hansu heinamaal, Kaidaste-Kusto taluhooneteni viivast teest u 3 m kaugusel.</span>


source: A
code: 18162
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on pude, ida-läänesuunaline raudkivi, mille läänekülg on kaldus, olles vastasküljest madalam. Kivi ümber on toodud väiksemaid raudkive ja selle põhjaküljel kasvab tihe, keskmise kõrgusega põõsastik. Kivi pikkus on 2,8 m, laius 2,0 m ning kõrgus kagunurgast 0,95 m ja loodenurgast 0,3 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Kursi külas, Kaidaste-Hansu talu heinamaal, jäädes kultusekivist nr 18160 u 110 m edelasse.</span>


source: A
code: 18163
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on enamuses pealt korralikult kamardunud kuhilatega, milledest osadele on hilisematel aegadel kive peale loobitud. Kohati paiknevad põllukivihunnikud võrdlemisi sirgetes, üksteisega paralleelsetes või ristuvates ridades. Siin seal võib märgata kamardunud peenraid, mis tõenäoliselt ümbritsevad üksikuid põllulappe. Kaitsealusel alal paikneb ka hilisemaid kiviaedu, kiviaiataldu ning terrassiservi. Vähemalt osaliselt võib mälestise dateerida muinasaegse kuuluvaks.</span>


source: A
code: 18164
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 269-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asula piire on raske kindlaks teha, sest asula servaalad on täis ehitatud või kamardunud rohumaa, kus kultuurkiht on kas hävitatud või raksesti fikseeritav ilma spetsiaalsete kaevamisteta. Kõige intensiivsem on kultuurkiht "Silmaallika" ümbruses ja siit piki sooserva põhja poole kuni Luugi taluni. Sooserval ulatub kultuurkihi paksus kuni 0,6 meetrini. Mida rohkem nõlvast üles, seda õhemaks jääb kultuurkiht. Kuusalu küla tee ääres on puutumatu kultuurkiht säilinud ilmselt ainult neis lohkudes, mis ulatuvad künnikihist sügavamale. Üsna tume näib olevat muld "Lauritsakivi" ümber. Siia on hiljem auke kaevatud ja neid täidetud. Asula lõunapiir näib minevat piki kiviaia talda, mis algab "Lauritsakivist" paar meetrit kagu poolt ja kulgeb otse ida poole kuni sooni. Lääne pool on asula piiriks Kuusalu kõrvalmaantee (A 11106). Kui asula ulatus ka Allika talu alale, siis on ta ilmselt hävinud ehituste ja õue planeerimisega. Põhja pool ulatub kultuurkiht Narva-Tallinn maanteelt (A1) 230 meetri kauguseni Luugi taluni. 
Kultuurkihi iseloom asula eri osades on erinev. Ilmselt on sooserval esinev tüse kiht tekkinud osalt sellest, et maaharimise käigus on osa materjali ülalt nõlvalt alla uhutud. Kõrguste vahe on 4-5 meetrit. Kuusalu teest lääne pool tähistab peale tumedama mulla asula leivkuala ka tervad lõhutud kivid, tules olnud rabedad kivid jms. jäänused, sealhulgas ka savinõukillud, mida kultuurkihi ülemises osas - künnikihis, esineb üsna vähe. Võib arvata, et asula pärineb ajast kui muinaskülas valitses omaette õuede süsteem ja muinasjäänused ladestusid kultuurkihti ebaühtlase tihedusega. Pole võimalik öelda, kas asula kultuurkihi levik antud piiriga lõpeb või liitub ta Kuusalu soo põhja ja kirdekaldal täheldatud II asula kultuurkihiga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kuusalu alevikus, Tallinn-Narva põhimaanteest (A1) põhja pool, Kuusalu kõrvalmaantee(A11106) idaservas. Mälestis jääb 1,2 hektari suurusele alale Luugi talu peahoone ja Narva maantee vahel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asula pärineb I aastatuhande lõpust ja II aastatuhande algusest. Asulakoha on esmakordselt registreerinud T. Moora ja V. Lõugas 1970-ndate algul. 1978. aastal koguti mälestiselt noorema rauaaja keraamikat, mis säilib Ajaloo Instituudi kogudes. Mälestis on arheoloogiliselt kaevamata. 1974. aastal esitati asulakoht riikliku kaitse alla võtmiseks. Kaitse all on mälestis alates 1975. aastast. 
Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 269-k.</span>


source: A
code: 18165
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 314-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoha lääne- ja lõunaservas kasvab hõre puuvõsa, ülejäänud ala on heinamaade ja põllu all. Asulakoha põhjanurka on kuhjatud suuremaid raudkive, mis on eemaldatud heinamaalt kivikoristuse käigus.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Kuusalu küla kaheksal kinnistul, Jõelähtme-Kemba teest u 35 m lõunas.</span>


source: A
code: 18166
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 557-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht jääb osaliselt hoonete alla ja kõrvale. Seda ümbritsevad kirde- ja läänesuunast heinamaad, põhjast metsatukk. Asulakoha muld on tugevalt musta värvusega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Kuusalu küla kaheksal katastriüksusel, Jõelähtme-Kemba teest põhjasuunas, jäädes asulakohast nr 18165 u 50 kaugusele.</span>


source: A
code: 18167
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 373
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on pealt tasane, lame kivi, mille kõrgus on ainult 0,5 meetrit. Kivi läbimõõt ida-lääne suunas on 2,3 meetrit ja põhja-lõuna suunas 1,5 meetrit. Kuna tegemist on tiheda kivimiga, siis on lohud hästi säilinud. Ühtekokku on kivi pinnal 44 kunstlikku lohku. Lohkude läbimõõt on üldiselt 4,5-8 sentimeetrit, suurim läbimõõt 11 sentimeetrit,  sügavus 0,4-2,8 sentimeetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kuusalu alevikus. Narva maanteest (A1) põhja pool, mööda Kuusalu kõrvalmaanteed (A 11106) 300 meetrit. Mälestis jääb teest 50 meetri lääne poole, vasakule. Kivist 6 m kaugusel asub valge kivihoone.</span>


source: A
code: 18171
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 571-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on põhja-lõunasuunaline suur raudkivi, mille läänekülje vastas kasvab vana remmelgas ja selle ääres on väike tiik. Kivi on suur ja lame raudkivi, millel on esmasel vaatlusel võimalik tuvastada 12 inimtekkelist lohku. Osa neist on madalad ja justkui pooleli jäänud, aga osa on väga korralikult välja töödeldud, peaaegu ümarad lohud. Kivi juurde on veetud vanametalli jm kraami ning selle peale on kogutud traati. Kivi pikkus on 3,7m, laius 2,4 m ning kõrgus põhjaküljest 1,5 m ja kagunurgast 0,9 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Kuusalu külas, Tarva tee 9 krundil, vastvalminud abihoone nurga juures, hoonest u 2 m edelas.</span>


source: A
code: 18177
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 666-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on põhja-lõunasuunaline madal ja lame, osaliselt sammaldunud raudkivi.  Kultusekivi pikkus on 4,5 m, laius 2,7 m ja kõrgus 0,6 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Kuusalu alevikus, Kuusalu ringist läänes, Tallinn-Narva teest u 25 m lõunas. Kivi on Kuusalu teepiirkonna keskuse alal, jäädes asfalteeritud sissesõidutee äärde, idasse. Kivi paikneb tellistest abihoone-hoiuruumist u 2 m kaugusel, läänes.</span>


source: A
code: 18178
name: Kultusekivi "Lauritsakivi", "Rajakivi"
type: Kultusekivi
alt_id: 368
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast 1,25 m kõrgust peaaegu kandilise põhiplaaniga rahnu, mille läbimõõt põhja-lõuna suunas on 2,5 m ja ida-lääne suunas 3 m. Kivi 2,55 m pikkune lõunakülg on peaaegu seinataoliselt püstjas. Seda on ka kivi idakülg, kui välja arvata nagu "ära lõigatud" kagupoolne ülemine nurk, mis kannab restitaolist märki. Ka püstisest põhjaküljest on suurem lõhm ära tulnud. Ümar ja lauge on kivi loodenurk, millesse on raiutud kääridetaoline märk. Kunstlikud lohud, mis peaksid olema vanemad kui eelnimetatud märgid, paiknevad kõik peale ühe kivi kõrgeimal harjal, kus on ka üks hilisem piirikivi rist, mille põhja- ja läänepoolne haar on kinnised. Kokku on kivil 20 tehislikku lohku ja mõned küsitavad lohud. Lohkude mõõtmed on 4-7,5 cm, sügavus 0,4-2,2 cm. 
Restikujuline märk asub kivi kagutahul, kivi alumisest servast 70 cm kõrgusel. Kujund on raiutud kivisse 2,5-3,5 cm laiuste joontega. "Restide" vahed ei ole ühelaiused, vaid alt üles poole 15, 13 ja 9 cm-sed. 
Kääritaoline kujund paikneb loodeküljel, kiviservast pool meetrit kõrgemal. "Kääriotste" vahe on 29 cm, harude pikkus 56 ja 58 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kuusalu alevikus, Tallinn-Narva maantee (A1) ja Kuusalu kõrvalmaantee (A 1104) vahelises kolmnurgas. Narva maanteest 70 m põhja pool, Kuusalu teeringist 60 m lõunas. Mälestis jääb muinsuskaitsealuse Kuusalu asulakoha (reg nr 18164) lääneserva.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis oli kasutusel kultusekivina I aastatuhandel eKr. Kivi lael olev piiririst on ilmselt ajaloolisest ajast nii nagu "rest" ja "kääridki". G. Vilbaste oletab, et "Rajakiviks" sai ta 1418. aastal Kuusalu kiriku maade ja Kolga Gutlandi kloostrivendade valduste vahele. Mälestis asub ilmselt oma esialgsel kohal.  Lauritsakivi ehk Rajakivi on maininud juba J. Jung (Muinasaja teadus, III, lk 85-86), kes ka resti ja kääre kui Kuusalu kiriku kaitsepühaku Laurentsiuse sümboleid seletab. Lisaks peab Jung kivi ka vanaks ohvrikiviks, millele osutavad kivi lael olevad väiksed lohud. Kivi on kaitse alla võetud 1964. aastal. 1978. aastal koostati Vello Lõugase poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 368.</span>


source: A
code: 18185
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 560-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivikalme on suur, võrdlemisi kõrge (hinnanguliselt u 1,5 m), kamardunud kivihunnik, millele on aja jooksul kive juurde kuhjatud. Kivikalmet ümbritseb okastraat ja piiritletud ala sisse on rajatud hobuste koppel. Kalme diameeter on u 35 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Allika külas, Bueri maaüksuse heinamaal, jäädes Bueri kinnistu hoonetest u 75 m edelasse.</span>


source: A
code: 18200
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 572-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab enam-vähem põhja-lõuna suunalist nelinurkjat raudkivi, mille põhjanukiil on 7 kausitaolist lohku. Kultusekivi pikkus on põhja-lõuna suunas 2,35 meetrit, ida-lääne suunas 2,10 meetrit, ümbermõõt 8,15 meetrit. Lohkude läbimõõt ulatub 6-7,5 sentimeetrini, sügavus 1-1,8 sentimeetrini, sügavaim lohk on 9 sentimeetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kuusalu külas, Tatsu talu maadel. Mälestis jääb Jõelähtme-Kemba kõrvalmaanteest (A11260) 50 meetrit loodesse, Tatsu talu hoonetest 125 meetrit kirdesse põllumaa keskele.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhandesse eKr. Mälestis avastati 1978. aastal A. Lavi poolt. Samal aastal koostati K. Jaanitsa poolt mälestise pass ning kivi esitati riikliku kaitse alla võtmiseks. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 572-k.</span>


source: A
code: 18208
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 586-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati 1977. aastal A. Lavi poolt. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks vana registrinumbriga 586-k ning koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18209
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 587-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast pragudest lõhestatud madalat ja roosakas-halli raudkivi. Kujult üldjoontes piklik-nelinurkjas, peaaegu põhja-lõuna suunaline. Kivi pikkus on 1 meeter, laius 0,90 meetrit, kõrgus 0,25 meetrit ja ümbermõõt 3,05 meetrit. Kultusekivi lõunaosa pind on suuremalt osalt tugevasti murenenud. Kivi põhjapoolsel osal on kaks kultuselohku - üls kultusekivi keskosas lääneserva lähedal, teine kirdenurgal. Lohkude läbimõõt on 6 ja 5,5x6 sentimeetrit, sügavus 1,4 ja 1 sentimeetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati 1977. aastal A. Lavi poolt. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 587-k.</span>


source: A
code: 18210
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 588-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ümar-kolmanurkse põhiplaaniga, hallika värvusega maakivi. Kivi on võrdlemisi järskude külgedega (põhjakülg on alaosas püstjas), idakülg on mõnevõrra laugjam. Kivilagi on ümarjas, langusega kõrgemalt lõunaosalt põhja poole. Üldiselt rahuldavalt säilinud kivlae põhjaosalt on murenenud 0,5x0,3 meetrine ala. Lääneserval on tugevasti murenenyd 0,5x 0,3 meetrisel alal, veidi ida pool on 0,4 meetri pikkune lõhe. Idaserva ülaosast on murdunud 0,3x0,2 meetrine kild. Muistise pikkus põhj-lõuna suunas on 3,3 meetrit, laius 2 meetrit, lõunapoolne kõrgus on 1,15 meetrit, ümbermõõt 8,3 meetrit. Mälestisel on hästi säilinud lohke.Osa neist asub kompaktselt kaldja kivilae idapoolsel osal. Lohkude ümbermõõt on 3,5-7 sentimeetrit, sügavus 0,5-1,6 sentimeetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kuusalu küla idapiiril põllumaal kõrgel teepervel, Kuusalu-Leesi kõrvalmaantee (A11270) ning Jõelähtme-Kemba kõrvalmaantee (A11260) ristist 165 meetrit põhja pool. Kuusalu-Leesi teest jääb mälestis 15 meetrit ida poole.</span>


source: A
code: 18213
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on suur, suhteliselt järskude külgedega, sammaldunud raudkivi, mille idakülg on astanguline ja murenenud. Kultusekivi juurde on veetud palju suuremaid ja väiksemaid põllukive. Võrreldes teistega, on kultusekivi neist ainsana sügavamal maa sees. Kivist u 2 m kaugusel on vanad ehitise varemed. Maaomanik on asunud kultusekivist u 5 m kaugusel väiksematest raudkividest kiviaeda taastama. Kultusekivi pikkus on põhja-lõuna suunas 3,0 m, laius 2,6 m ja kõrgus 2,2 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Mustametsa külas, Jõelähtme-Kemba teest u 80 m põhjasuunas, Vanaposti hooneteni viivast teerajast u 40 m idas, suuremas kivihunnikus.</span>


source: A
code: 18214
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on suhteliselt suuremõõduline, pealispinnalt murenenud raudkivi. Ühest küljest piirab seda tee, teistest haritav põllumaa.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Mustametsa külas, Vanaposti maaüksuse piiril, Jõelähtme-Kemba teest u 2 m põhjasuunas.</span>


source: A
code: 18215
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht on trapetsja kujuga ala, mis on põhjaküljest ääristatud teega, lääneküljest hoonete juurde istutatud puudega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Muuksi külas, viiel katastriüksusel, jäädes küla läbivast teest lõunasse ning Aadumiku ja Vana-Aadumiku maaüksustest põhja poole.</span>


source: A
code: 18227
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 285
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ümmarguse põhiplaaniga, läbimõõduga u 7-8 m. Kalme peal ja ümber kasvab kadakaid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Muuksi külas, Sepa maaüksusel, Sepa tallu viiva tee ääres, jäädes teest vaid mõne meetri kaugusele ida poole.</span>


source: A
code: 18245
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 303
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme asukohal on näha suuremaid ja väiksemaid raudkive. On näha, et sinna on kive ka juurde veetud. Võimalik kalme on piklik, enam-vähem põhja-lõunasuunaline kivihunnik, mida läbib jalgtee (kivid võivad pärineda kalme äärevarest).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Muuksi külas, Sepa talu maal. Kalme paikneb kadakasel alal, Käsperi-Hansu karjamaaga paralleelselt, krunti läbiva teeraja vahetus läheduses.</span>


source: A
code: 18246
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 304
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme asukohas on tegelikult ühe kalme asemel kolm kalmet. Kõige põhjapoolsem on ainult raudkividest (v.a kirstuosa, mis on laotud püstistest paekividest), suhteliselt madal kivihunnik. Keskmise kalme äärevare on paekividest, täide raudkividest, mille keskele on laotud samuti püstistest paekiviplaatidest kirst. Kivid on vähe sammaldunud. Kolmas kalme on teistest väiksem, sammaldunud, ümara kujuga, põhiliselt raudkividest (kirst on paekividest) küngas, mille läbimõõt on u 8 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalmed asuvad Muuksi külas, Sepa talu maaüksuse lagedamas osas, jäädes kalmest nr 18245 u 50 m itta.</span>


source: A
code: 18265
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 330
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on kõrge, ida-läänesuunaline kivikuhelik, millel kasvavad keskmise kõrgusega puud ja hakkab tekkima teatud võsa. Kalme keskmine osa on lohku vajunud ja on tunne, et kalme äärealadele on kive kas juurde veetud või kalmelt ära võetud, sest kalme lõunakülg on suhteliselt terav ja ebaühtlane. Kalme pikkus on u 12 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Muuksi külas, Rätsepa talu heinamaa ääres, teerajast u 1 m lõunas.</span>


source: A
code: 18268
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Muuksi külas, Rätsepa maaüksuse heinamaa ääres, teede ristumiskoha vahetus läheduses. Kalme jääb kalmest nr 18265 u 160 m ida poole.</span>


source: A
code: 18269
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivikalme puhul on tegemist suure, ümmarguse, suhteliselt kõrge kivihunnikuga, mis hakkab maastikul hästi silma. Kalmel kasvab paar keskmise kõrgusega puud ja kalme on kaetud ühtlase mättakihiga. Kalmele on kuhjatud erinevas suuruses raudkive, millest osa on sinna lükatud nõukogudeaegse kivikoristuse käigus. Kivikalme keskele on laotud mõni aeg tagasi paekividest müüritis, mis on ülejäänud kalme konstruktsioonist kõrgem ja silmatorkav. Kalme diameeter on u 14 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Soorinna külas, Kiviranna maaüksuse heinamaal, jäädes Kuusalu-Leesi teest ligemale 120 m kaugusel kagusse ja Soorinna hoonetest u 170 m loodesse.</span>


source: A
code: 18272
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on suuremas osas lõhutud, madal, ümar kivihunnik, millel on näha üksikuid väiksemaid, sammaldunud raudkive. Kalme keskosas kasvab 2 suurt puud ja ülejäänud kalme on kaetud keskmise kõrgusega taimestiku ja põõsastikuga. Kalme kõrgus on u 0,5 m ja diameeter (kagu-loodesuunas) 4,9 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Soorinna külas, Soorinna maaüksuse hooneteni viiva tee ääres, jäädes Soorinna talust 205 m põhjasuunda ja kivikalmest nr 18269 u 105 m kirdesse.</span>


source: A
code: 18305
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on suuremõõduline kivi. Kivi ümber kasvavad põõsad. Kivi pealispinnal on mitmeid kindlaid lohke. Kivi ümbritsevalt põllulapilt on leitud arvukalt töötlemisjälgedega kvartsikilde ning ühe tulekivikillu - tegu on kiviaegse asulalaiguga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Soorinna külas, Soorinna talu lähedal, põllulapi ääres. Kivist u 80 m kaugusele jääb Kahala järve äärne rabamets.</span>


source: A
code: 18307
name: Ohvrikivi
type: Ohvrikivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ohvrikivi on kunagi ära lõhutud. On võimalik, et lõhutud kivi tükke võidi kasutada hoonete ehitamise juures. Kivist on alles hetkel u 7 suuremat tükki, mille keskele on rajatud väike kiviktaimla.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Ohvrikivi asub Muuksi külas, Mikkani talu maal. Kivi asub talu hoovis, väiksemast hoonest u 5 m kaugusel.</span>


source: A
code: 18312
name: Kalmistu
type: Kalmistu
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis asub Kodasoo küla O-poolses osas, Rummu-Kodasoo teest N-pool, u 900 m Rummu järvest edela poole jääval moreeniseljandikul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmistu avastasid 1980.-ndate aastate lõpus seal kündnud traktoristid A. ja J. Pärn. Pärast uudismaa kündi sadanud vihm muutis nähtavaks põllupinnal olevad pronksesemed, mis üles korjati. 
2003. aastal toimusid kalmistul arheoloogilised kaevamised. Kaevamiste tulemused on avaldatud Gurly Vedru artiklis "Archaeological excavations on the cemetery of Kodasoo and the settlement site of Lagedi" (Vedru 2004), mis ilmus väljaandes Arheoloogilised välitööd Eestis (AVE) 2003. 
Kaevamistega selgitati välja, et madalamatel aladel oli kalmistu kultuurkiht künniga segatud. Seljandiku kõrgemas osasoli künniga segatud pealmine mullakiht, mille all oli kultuurkiht säilinud. 
Kodasoo kalmes oli tegu maa-aluste põletusmatustega, kus põlenud luud paiknesid ilmselt maasse kaevatud lohkudes, mille peale oli asetatud kive. Pole välistatud ka võimalus, et mõni matus puistati kalme pinnale, kuhu eelnevalt oli toodud kive. 
Uuringutega tehti kindlaks, et Kodasoo kalme hõlmas algselt 50-70 m2 suuruse ala (Vedru 2004, 90-93, 95).</span>


source: A
code: 18322
name: Hiiemets "Hiielepik"
type: arheoloogiamälestis
alt_id: 323-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>See, kunagi sopiline, võrdlemisi vesise karjamaana kasutatav ala on 1969. a maaparanduse ajal muudetud suureks massiiviks, mis on eraldatud kõigist külgedest 5-7 m laiuste ja 1-2 m sügavuste kraavidega. 
"Hiielepik" kujutab endast NNW-SSO suunas piklikku (150 m) ja O-W suunas 85 m laiust ala. Enne maaparandust olevat hiiekoht ulatunud S-poolsest kraavist 50 m S poole. Kraavidega piiratud alal kasvavad enamuses kõrged lepad. Hiiekoha O- ja osalt ka S-servas on märgata vana raudkividest kiviaia jäänus (1976. a koostatud mälestise passi järgi).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Hiiemets "Hiielepik" asub Saunja külas, Tõnu talu maal, piirnedes idaküljest Hiie ja põhjaküljest Tõnukraavi maaüksuste heinamaadega. Mets jääb Saunja küla läbivast teest u 190 m itta.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>17. sajandi lõpu Rummu mõisa kaardil tähistab hiiekohta tolleaegse Saura küla N-osas põlluservas eraldatud puuderühm. Selle läheduses elava talupoja nimi oli "Hio Hanss". 
Hiiekohta on lühidalt mainitud Jõelähtme kihelkonna muististekirjelduses. Muistist on mainitud ka G.Vilbaste 1947.a artiklis.
Muistis on dateeritud II a t pKr.</span>


source: A
code: 18323
name: Kalmistu
type: Kalmistu
alt_id: 632-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu on kõrge, maastikul hästi märgatav, kamardunud kivihunnik. Kalmistut on lõhutud, mistõttu on selle keskmine osa äärtest tunduvalt madalam. Kalmistu keskel on säilinud riba kalmistu kivistruktuurist, selle äärtesse on aja jooksul kokku toodud suuremaid põllukive.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmistu asub Saunja külas, Mikumardi katastriüksuse karjamaal, jäädes Saunja küla läbivast teest u 90 m loodesse. Kalmistust u 180 m loodesuunas asub väikeselohuline kultusekivi nr 18334.</span>


source: A
code: 18337
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 614-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on madal, osaliselt samblaga kaetud lame raudkivi. Kultusekivi on enam-vähem ida-läänesuunaline kivi, mille pikkus on 2,1 m, laius 1,5 m ja kõrgus läänenurgast 0,35 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Saunja külas, Niidu katastriüksuse heinamaal, jäädes Aruniidu talu hoonetest u 190 m edelasse.</span>


source: A
code: 18347
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht on veidi trapetsja kujuga ala, mille pikkus on (põhja-lõuna suunast) u 160 m ja ida-lääne suunast u 90 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Sigula külas, Miku ja Mikupõllu maaüksustel, jäädes suuremalt jaolt Miku hoonekompleksi alla ja ümber. Lõuna poolt piirneb mälestis metsaga (Mikupõllu maaüksuse piiril), põhja poolt heinamaaga.</span>


source: A
code: 18348
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoha tuumik tundub olevat maha jäetud ja on seetõttu raskesti ligipääsetav. Asulakoha läänenurgas on ehitamisjärgus kahekorruseline maja, mille ümbruses on küll ehitusmaterjalide jääke ja vanade abihoonete varemeid, aga üldiselt on asulakohapealne korras.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Sigula külas, jäädes seitsmele eraldi seisvale katastriüksusele. Asulakoha põhjapoolses osas paiknevad vanad puuhooned (kaetud eterniitkatusega), mis on osaliselt lagunenud ja sisse vajunud.</span>


source: A
code: 18349
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakohal (teest lääne pool) paikneb korralikult hooldatud heinamaa, mis on ümbritsetud põhja- ja lääneküljest tiheda metsaga ning lõunaküljest Vana-Hansu hoonetega. Asulakoha põhjaküljes, metsa ääres on kokku kuhjatud suured põllukivihunnikud. Asulakoha lääneservas paikneb üks muistsete põldude kompleks (reg.nr 18356). Asulakoha idapoolsem osa on samuti kaetud hooldatud heinamaaga ja seal asuvad muistsed põllud nr 18355.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht asub Sigula külas, neljal katastriüksusel. Asula jääb mõlemale poole teed, paiknedes enamjaolt Vana-Hansu talu maadel - teest läänesuunas kuni 170 m ja teest põhja- ja kirdesuunas (Assimäe-Vana-Hansu maaüksuste piiril) kuni 305 m, moodustades kolmnurkse ala.</span>


source: A
code: 18350
name: Kivikalme "Hiiekangur"
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivikalme on suur ja kõrge, piklik-ovaalse kujuga ida-läänesuunaline kivikuhelik, kuhu on aja jooksul põllukive juurde veetud. Kalme diameeter on pikemast küljest u 40 m, lühemast küljest u 30 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme „Hiiekangur“ asub Sigula külas, Mäe maaüksuse heinamaal, jäädes Sigula ringteest (T2) u 275 m itta. Kalmest edelas, 75 m kaugusel, paikneb suuremõõduline kultusekivi.</span>


source: A
code: 18352
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on madal ja lame, tugevalt sammaldunud raudkivi, mille ümber kasvab keskmise kõrgusega heinamaale iseloomulik taimestik. Kivi ääres on paar väiksemat põllukivi. Kivi pikkus on põhja-lõuna suunas 4,2 m, laius 2,4 m ja kõrgus suhteliselt ühtlaselt 0,7 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Sigula külas, Karjapõllu maaüksuse heinamaal, küla läbivast teest u 20 m lõunas, kuivenduskraavi lähedal.</span>


source: A
code: 18353
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultusekivi on kõrge, nurgeline rändrahn, mis on ümbritsetud keskmise kõrgusega põõsastikust ja kaetud põldmarjavõsaga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Sigula külas, Otsa talu heinamaa keskel. Kultusekivi jääb Sigula küla läbivast teest u 220 m idasuunda, kivikalmest nr 18350 ("Hiiekangur") 80 m edelasse.</span>


source: A
code: 18354
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on keskmise suurusega raudkivi, mille vahetus ümbruses kasvab kõrgem rohi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Sigula külas, Kuusikualli põllu ääreosas, Sigula küla läbivast teest u 35 m idas. Kultusekivist u 230 m kirdesse jääb kultusekivi nr 18353 ja edelasse (u 50 kaugusele) asulakoht nr 18349.</span>


source: A
code: 18355
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põllud paiknevad mõlemal pool Sigula küla läbivat teed, aga laiem ala jääb teest põhjapoole, praegusele heinamaale. Muistsetel põldudel kasvab madal taimestik.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistsed põllud asuvad Sigula külas, Assimäe maaüksusel, asulakoha nr 18349 idapoolses osas. Põllud paiknevad Vana-Hansu talu hoonetest u 170 m kirdes, teest u 80 m põhja-ja kirdesuunas.</span>


source: A
code: 18356
name: Muistsed põllud
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistsed põllud paiknevad asulakoha nr 18349 lääneservas, olles ümbritsetud kolmest küljest metsatukaga. Põldudest itta on istutatud hõre puude rida. Põldude ala on hetkel tühi ja kasutusel heinamaana.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistsed põllud asuvad Sigula külas, Vana-Hansu maaüksuse heinamaal. Põllud paiknevad Sigula küla läbivast teest u 150 m läänesuunas, metsatuka ääres. Põldudest läände, u 30 m kaugusele jääb kuivenduskraav.</span>


source: A
code: 18389
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on ümmarguse põhiplaaniga, selle läbimõõt on u 25 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast u 1,2 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Lubjaahju talu hoonetest u 115 m O-pool, Kuusalu-Leesi teest u 670 m N-pool. Üle kalme läheb väike külatee.</span>


source: A
code: 18422
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 639-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb ida-lääne suunalisel,  35x25 meetri suuruse sööditüki  laiemal, läänepoolsel osal. Põhiplaanilt on kalme ümar, kaetud murukamaraga, pealt võrdlemisi lame. Murukamara all on tunda kive. Kalme läbimõõt on 9 meetrit, kõrgus sööditüki pinnast on 0,5 meetrit. Peaaegu kogu sööditüki serv on vöötatud värskelt põllult korjatud eri suuruses pae- ja raudkividega, mis kohati nagu kaitseks moodustavad sööditüki edela- ja kirdeserval 2 meetrise läbimõõduga hunnikuid. Kividega on vöötatud ka kalme lääne-, edela- ja lõunaserv, kuna kalme ulatub neis külgedes peaaegu kuni sööditüki servani. Lisaks on kalme kaguservale kuhjatud hunnik üle 0,5 meetrise läbimõõduga raudkive, mis osalt on juba sammaldunud. Kalme kirdeserval kasvab suur pihlakas, mille alla on umbes 2 meetrise läbimõõduga hunnik väikesi sammaldunud raudkive. Kalme loodeserva juures kasvab toomingapõõsas. Väiksemaid toomingaid ja pihlakaid kasvab mujalgi kalmel ja viimase juures oleval sööditükil.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Sõitme külas. Jõelähtme-Kemba kõrvalmaateest (A 11260) jääb mälestis põhja poole, mööda Sõitme külla viivat külateed 1,35 kilomeetrit, teest 50 meetrit läände. Mälestis asub Reimiku laudast 80 meetrit edelas, keset lagedat põllumaad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis oli kasutusel ilmselt I aastauhandel e. Kr - I aastatuhande alguses p. Kr. Mälest on maininud 1925. aastal O. Parmas Kuusalu kihelkonna kirjelduses, kus Sõitme kalmetest on juttu ilma neid üksikult kirjeldamata. 1964. aastal võeti Sõitme kalmed riikliku kaitse alla summaarselt, kokku kümne kaitsenumbri alla (nr. 229-233, 235-239), kusjuures kalmete tegelik koguarv jäi välja selgitamata. Mälestis esitati iseseisva muistisena riikliku kaitse alla võtmiseks alles 1978. aastal. Mälestsie pass koostati 1978. aastal K. Jaanitsa poolt.</span>


source: A
code: 18457
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 519-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on u 2 m kõrgune, suhteliselt ümmarguse põhiplaaniga kividest kuhelik, mille loode- ja põhjaküljes kasvavad keskmise kõrgusega kuused ja mõned kadakad. Kalme on kaetud ühtlaselt murumättaga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Uuri külas, Hiie maaüksuse karjamaal, Hiie peahoonest u 30 m põhjas.</span>


source: A
code: 18483
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 546-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paikneb karjamaa edelanurgas, Trullukse talust u 270 m loodes, kõrgepingeliinist lõunapool. Tegemist on pätsikujulise, suures osas kamardunud kalmega. Osa pinnast on sammaldunud. Kalme lääne- ja edelanõlval kasvab tihedaid kadakapuhkmaid.</span>


source: A
code: 18501
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on u 0,4 m kõrgune, veidi pikliku kujuga kivikuhelik, millel kasvavad üksikud kadakad. Kalme diameeter on põhja-lõuna suunas 14 m, ida-lääne suunas 11 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Uuri külas, Iisaka maaüksuse karjamaal, muistsete põldude (reg.nr 18507) alal, Iisaka talust u 90 m loodes. Kalmest u 35 m kaugusel kirdes ja kagus on veel kaks sarnast kalmet (reg.nr-d 18459 ja 18460).</span>


source: A
code: 18527
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2353
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on u 20 m pikkune, piklik-ovaalse kujuga, u 2 m kõrgune ida-läänesuunaline kividest kuhjatis. Selle idaküljes on näha kaks suuremat (diameeter u 0,8 m) raudkivi, mille juures kasvab keskmise kõrgusega pihlakas. Kalme on kaetud ühtlase murukamaraga.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Valkla külas, Välja maaüksusel, jäädes Kiiu-Kaberneeme teest 12 m kaugusele läände, Välja talu hoovi.</span>


source: A
code: 18537
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 667-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoha kultuurkiht paikneb praeguses külatuumikus. Kultuurkihi paksus on erinev, pinnases leidub savinõukilde, esemekatkeid, loomaluid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Alansi oja idakaldal, mõlemal pool Kolu-Habaja teed (kõrvalmaantee T-11204, 10,4 km). Mälestis on Vainu, Otti ja Sopi talu õuealadel ning Otti talust põhja poole jääval end. Virumäe talu alal, praegu looduslikul rohumaal</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Alansi küla on esmakordselt mainitud 13. saj. esimesel veerandil koostatud nn. Taani Hindamisraamatus, kus nimetatakse 17 adramaa suurust Atanascæ küla (hilisemad allikad: 1417 Adonis; 1501 Allanas, 1615 Alland, 1796 Alanzi etc). Pole võimatu, et just läbi Alansi küla kulges Tallinnast Tartu suunal minev vanim maismaatee.
Asulakoha avastas arheoloog Mati Mandel 1978. aasta kevadel.</span>


source: A
code: 18555
name: Kivikalme "Kabelimägi"
type: Kalme
alt_id: 199
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmakordselt mainib Kasuvere talu põllul asuvat külakalmet Jaan Jung oma raamatus Muinasaja teadus eestlaste maalt, III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt (1910; lk 72). Kabelimägi on  registreeritud ka Richard Kännu poolt 1925. aastal koostatud Kose kihelkonna muinasjäänuste kirjelduses. Sellel kohal kaevates olla varasematel aegadel leitud surnuluid, rahvasuus olnud liikumas ka jutud viirastustest ja varandustest. Kalme võeti esmakordselt muinsuskaitse alla juba Eesti Vabariigi ajal enne Teist maailmasõda.</span>


source: A
code: 18559
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>36302:001:0105; 36302:001:0203; 36302:001:0602; 36302:001:0194; 36302:001:0651; 36302:001:0204; 36302:001:0227; 36302:001:0560; 36302:001:0159; 36302:001:0104.</span>


source: A
code: 18564
name: Kalmistu
type: Kalmistu
alt_id: 675-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb ümbrusest kõrgemal põhja-lõuna suunalisel, umbes 100 meetri laiusel kõrgendikul. Selle lagi on võrdlemisi lage, välja arvatud kõrgendikul asuva hoone ümbrus, kus kasvab suuri pargipuid. Ka maja ees, maanteeservas kasvab suuremaid puid. Hoonest põhja pool on viljapuuaed, lõuna pool teed suundub aga kõrgendiku lõunanõlva suunas väike teerada. Kõrgendiku nõlvad on võsastunud, vaid idanõlv on lage ja kasutatud põlluna. Hoonest 10 meetrit põhja pool seisab lipuvarras. Erilisi kaevamisjälgi, välja arvatud hoone vundamendi süvend, kaev õuel ja lipuvarda aluse süvend, kalmistu alal nähe ei ole.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Rava külas, Ojasuu-Ardu kõrvalmaantee (A 11141)  ääres, teest 10 meetrit põhja pool, endise Kõue külanõukogu hoone territooriumil. Mälestise vastas asub Kõue bussipeatus. Kalme hõlmab umbes 100 meetrise läbimõõduga ala.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>"Kääbaste mäeks" nimetatud mälestis kuulub II aastatuhande I poolde.  Mälestisest on kirjutanud R. Känd´i käsikirjas "Kose kihelkonna arheoloogiline kirjeldus 1925", kelle andmetel olla kaevutegemisel kalmelt luid leitud. Mälestis esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1981. aastal. 1983. aastal koostati Mati Mandel`i poolt mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 675-k. </span>


source: A
code: 18570
name: Kalmistu "Kabelimägi"
type: Kalmistu
alt_id: 671-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis asub ümbruskonna kõrgeimal kohal, põhja-lõuna suunalisest põlluteest 8-9 meetrit ida pool ja on kõikjalt ümbritsetud põllust. Ta hõlmab ilmselt kõrgendiku kõrgema osa, mille keskosa on põhja-lõuna suunas 20 meetri pikkuselt ja 5 meetri laiuselt söödis. Söödialale on korjatud väiksemaid kive. Künka keskse osa kõrgus ulatub 0,5 meetrini. Tema lääneserva on omal ajal kaevatud kultuurkihti läbiv, ida-lääne suunas 3 meetri pikkune ja 1,5 meetri laiune süvend. Künka idaserv madaldub laugjalt ja on põllu all.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Virle küla maadel. Kingu talust jääb mälestis 95 meetrit kirdesse, Nurme talust 200 meetrit idasse, teeristist 320 meetrit. Mälestis asub kõrgel põllumaal, põlluteest 15 meetrit ida pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav II aastatuhande I poolde. Kalmistu alalt leiud puuduvad. Kohalikud elanikud peavad kalmet matmispaigaks. Tuntud on nimetus "Kabelimägi". Välisilme järgi otsustades meenutab ta rohkem maa-alust kalmistut kui kivikalmet, ometi ei ole päris välistatud ka pealmise mullakihiga varjatud kalmekivistiku esinemine. Kalme esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1981. aastal. Mälestise pass koostati 1984. aastal Mati Mandeli poolt. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 671-k.</span>


source: A
code: 18572
name: Kivikalme "Koljuvare"
type: Kalme
alt_id: 379
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Umbes 5 m kõrgune keskmise suurusega raudkividest  kamardumata kuhil.</span>


source: A
code: 18574
name: Kalmistu "Tondimägi"
type: Kalmistu
alt_id: 381
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistis on N-S suunas u 13 m pikk, O-W suunas 4 m lai ning u 1 m kõrgem ümbritsevast maapinnast. Kamardunud kuhjatise N-poolses otsas on üksik vana sisseskaeve. Kuhjatise peal ning ümber kasvab võsa. Kuhjatise SW-poolsel madalduval serval on väikestest raudkividest laotud ring, mis ilmselt pärineb hilisemast lõkkeasemest.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis jääb Kuusalu-Leesi teest u 200 m SW-poole. Mälestis asub madalal maal, mis W-suunas mere poole veelgi madaldub.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kolga-Aabla maa-alust kalmistut kirjeldas esmakordselt Jaan Jung oma töös "Muinasaja teadus eestlaste maalt, III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt" (Jung 1910, 81-82). Nagu teise Kolga-Aabla muistise, maa-aluse kalmistu Tondimägi juures, mainib Jung ka selle objekti kohta, et on leitud põlenud luupuru ning põlenud esemeid (Jung 1910, 81-82). 
Muistist kirjeldas Oskar Parmas 1926. aastal Kuusalu kihelkonna kirjelduses (Parmas 1926). 
2001. aastal toimusis muistisel arheoloogilised kaevamised, mille tulemused on publitseeritud Gurly Vedru poolt artiklis "Archaeological excavations in Jõelähtme and Kuusalu parishes" (Vedru 2002), mis ilmus kogumikus Arheoloogilised välitööd Eestis (AVE) 2002.
Kaevamiste tulemusel selgus, et kuhjatis koosnes söesegusest mullast ning üksikutest tugevasti põlenud raudkividest. Mingeid leide sellest ei saadud. Kogutud söeproovidest tehtud C14 analüüsid osutasid muistise kuulumisele pronksi-, eelrooma ning rooma rauaaega (Vedru, 2002, 45-47). Kuna kuhjatis paikneb omaaegsel rannajoonel, siis võib oletada, et tegu on omaaegse märgutule asemega.</span>


source: A
code: 18575
name: Kalmistu "Tondimägi"
type: Kalmistu
alt_id: 382
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistise pikkus N-S suunas on u 10 m, laius O-W suunas 2-4m, kõrgus ümbritsevast maapinnast kuni 2 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub u 50 m Kolga-Aabla külas Kuusalu-Leesi teest O-pool, tee äärsest loduheinamaast u 10 m O-pool metsas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistist kirjeldas esimest korda Jaan Jung oma teoses "Muinasaja teadus eestlaste maalt, III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt" (Jung 1910, 81-82). 
Ülevaate andis ka Oskar Parmas 1926. aastal koostatud Kuusalu kihelkonna kirjelduses (Parmas 1926). Jungile toetudes märkis temagi, et kuhjatisest leiti põlenud luukilde.
Tondimäge kaevati aastal 2001, kaevamiste tulemused on publitseeritud Gurly Vedru artiklis "Archaeological excavations in Jõelähtme and Kuusalu parishes" (Vedru 2002, 45), mis avaldati väljaandes Arheoloogilised välitööd Eestis (AVE) 2001.  
Arheoloogiliste kaevamistega selgus, et kuhjatis koosnes söesest mullast, milles oli mõningaid tugevasti põlenud raudkive. Mingeid leide sellest ei saadud. Kogutud söeproovidest tehtud C14 analüüsid osutasid hunniokute kuulumisele pronksi- ja eelrooma rauaaega. Kuna kuhjatis paiknes omaaegsel rannikul, võib Kolga-Aabla Tondimägi olla omaaegse märgutule ase (Vedru 2002, 45-47).</span>


source: A
code: 18579
name: Kalmistu "Kaevumägi", "Kalmemägi"
type: Kalmistu
alt_id: 380
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on umbes 5 meetrise lõbimõõduga künkaga, milles on jälgitav lääne-ida suunaline kamardunud sissekaeve.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Leesi vanast koolimajast u 45 m põhja suunas, kooli territooriumi piirava aia taga. Kalmest 5 m lääne pool asub kaev. Leesi kirik jääb kalmest itta.</span>


source: A
code: 18580
name: Kalmistu
type: Kalmistu
alt_id: 384
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on jaotunud laialdasele alale, ulatub 150 m mõlemale poole Kasispea-Ilumäe(end. Vihasoo-Palmse) teest. Kalmistuga on seostatavad teest W-pool metsa all asuvad liivaaugud, kust leiti inimluid.  Mälestisest W-suunas on Pauna küla kalmistu.
(Kirjeldus on koostatud 1972. aastal tehtud mälestise passi andmete põhjal.)</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Muistis jääb S-suunas Kotka-Võsu maanteest, sellega ristuvast Kasispea-Ilumäe teest SW-poole. Objektist W-poole on Loobu jõgi.  Kalmistust 160 m W-pool on Pauna küla kalmistu(end. Ojaveskite kalmistu) nr. 14412. Mälestisest SW-suunas on kiviaja asulakoht nr. 18583, NW-pool kiviaja asulakoht nr. 18584 ja N-suunas kiviaja asulakoht nr.18582.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmistu on võetud riikliku kaitse alla ja registreeritud kohalike elanike teadete põhjal 31.detsembril 1964. aastal. 1925. aastal Parmase Kuusalu khk kirjelduses teated kalmistust veel puuduvad. 1972. aasta oktoobris koostati T. Moora poolt mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 384.</span>


source: A
code: 18585
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2183
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>https://maps.google.ee/maps?q=kroodi+2+maardu&ie=UTF8&hq=&hnear=Kroodi+2,+Maardu,+74114&gl=ee&ll=59.457966,25.007114&spn=0.008625,0.01929&t=m&z=16&vpsrc=0&cbll=59.458801,25.005878&panoid=VNtZR9aMVo9BGM-ttSR9WQ&cbp=12,300.89,,2,7.65&ei=r5PGUunaHsTTygPO7YGQBg&pw=2</span>


source: A
code: 18586
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2474
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast suurt rändrahnu, mille ümbermõõt on veidi üle 13 m ja kõrgus 2,8 m. Kivil on peaaegu kolm vertikaalset külge põhja-, lääne- ja lõunaküljel. Ainult idapoolne külg on katuseviilu taoliselt laugjas. Kivi lääneküljel on palju vertikaalseid pragusid ja kivi on sealt kerge murenema. Kivi hari on peaaegu kolmnurkne, kitsama nurgaga lõuna pool. See kivi lagi langeb kergelt põhja suunas, kust on mõned lõhmud kivi küljest ära tulnud. Kivi harjal on märgata 17 lohku, neist kaks küsitavad. Kõige sügavam on 5-sentimeetrine lohk. Lohud paiknevad peamiselt harja kõrgemal lõunaotsal, mille kõige kitsamal tipul on reas 5 lohku.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Maardu linnas, Iru Soojuselektrijaama kinnise territooriumi vahetus läheduses Saha-Loo teest u 25 m ida poole.</span>


source: A
code: 18598
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Geograafiline kirjeldus kaitse alla võtmisel: Järveotsa järvest 1 km edela pool, Järve äärest Turvastesse viiva tee lõunaservas lagendikul, kus kasvatatakse männiistikuid. Selja vahtkond. Asulakoht on dateeritud nooremasse kiviaega.</span>


source: A
code: 18599
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>51802:003:0144; 51802:003:0145; 51802:003:0146; 51802:003:0081; 51802:003:0093; 51802:003:0339; 51802:003:0291.</span>


source: A
code: 18600
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>51802:003:0700; 51802:003:0016; 51802:003:0170; 51802:003:0139; 51802:003:0232; 51802:003:0423; 51802:003:0426</span>


source: A
code: 18607
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asula edelaserv jääb suure lageda põllumassiivi serva, kõrgele maale. Kirde suunas maapind madaldub. Asula ala vana külatänava ja selle edela poole tehtud uue tee vahel on lage rohumaa. Lage rohumaa on ka asula kirdeserv taluhoonete joonest kirdes. asula alale jäävad Miku, Antsu ja Mäe talude hooned, Antsu talust kagu pool olev viljapuuaed ning Mäe talu juures olev rohuaed. Suuri põlipuid kasvab Miku talu juures, reas Miku ning Antsu talu piiril ja Tammiku talu ümbruses. Mäe talu aeda piirab kagust kuusehekk. Suuri kuuski kasvab ka talust kirdes. Mäe ja Tammiku talude vaheline ala on võsastunud. Kultuurkiht asula alal on ebaühtlase paksuse ja intensiivsusega. Edelaservas põllul on see vaid 15-20 sentimeetrit, kirdeservas aga 40-50 sentimeetrit. Mälestisena rahuldavalt säilinud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Odulemma külas. Asula kultuurkiht hõlmab kagu loode suunas 350 meetri pikkuse ja 100 meetri laiuse ala kahel pool vana külatänavat. Tema kagupiir kulgeb Tammiku talu joonelt, loodepiir Miku talu joonelt, piir kirdes vanast külatänavast 50 meetrit kirde poolt, piir edelas vanast külatänavast 50 meetrit edela poolt.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav II aastatuhandesse. Taani Hindamisraamatus sellist küla nimetatud ei ole. 

Asulakoha avastas Aarne Kivistik 1997. aastal. Asula alalt kogutud esemekatkeid säilitatakse Eesti Ajaloomuuseumis.  Mälestise passi on koostanud arheoloog Mati Mandel. 1997. aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks.</span>


source: A
code: 18609
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb kahe talu piiril, piiri märgistava põhja-lõuna-suunalise 10-15 meetri kõrguse lehtpuuderea all. Kivi on kolmnurkse põhiplaaniga, kõrge idaservaga ning umbes 25 kraadi all lääne suunas madalduva pealispinnaga. Mälestis on 3,5 meetrit pikk, 2,6 meetrit lai ja idaservas 1,55 meetrit kõrge. Kivi maksimaalne ümbermõõt ulatub maapinna lähedal 11 meetrini. Mälestise pealispinna keskel ja idaservas leidub kokku 12 korrapärast kunstlikku krobelise põhjaga kultuselohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 6-9 sentimeetrini, sügavus 1-3 sentimeetrini.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Odulemma külas, Hansu talu maal, ridastikku kultusekividega nr. 18611 ja 18610. Kivid asuvad Hansu talu ja Miku talu maade vahelist piiri tähistavate lehtpuuderea all, külateest 60 meetrit lääne pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi avastati A. Kivistiku poolt 1997. aastal, samal aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks. Mälestise passi on koostanud arheoloog M. Mandel.</span>


source: A
code: 18610
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on kolmnurkse põhiplaaniga ja pealt võrdlemisi lame, veidi kõrgema põhjaservaga raudkivi. jKivi pikkus põhja-lõuna suunas on 3,2 meetrit, laius ida-lääne suunas on 2,8 meetrit, kõrgus põhjaservast, kus maapind on madalam, 1,1 meetirt ja suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 9,5 meetrit. Mälestise kõrval, selle kaguservas asetseb väiksem, ristkülikukujulise põhiplaaniga raudkivi. Kultusekivi lameda pealispinna edelaosas kulgeb kagu-loode suunaline vagumus. tema pealispinnal leidub 6 korrapärast ümara kuju ja krobelise põhjaga kunstlikku kultuselohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 6-10 sentimeetrini, sügavus 2-3,5 sentimeetrini.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Odulemma külas, Hansu talu maal, ridastikku kultusekividega nr. 18609 ja 18611. Kivid asuvad Hansu talu ja Miku talu maade vahelist piiri tähistavate lehtpuuderea all, külateest 60 meetrit lääne pool. Kivi nr. 18610 on kivirea keskmine kivi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi avastati A. Kivistiku poolt 1997. aastal, samal aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks. Mälestise passi on koostanud arheoloog M. Mandel.</span>


source: A
code: 18611
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast  segmendile lähedase põhiplaaniga ja lameda pealispinnaga raudkivi, mille keskosas kulgeb põhja-lõuna suunaline lõhe. Kivi pikkus on ida-lääne suunas 2,8 meetrit, laius põhja-lõuna suunas 2,6 meetrit, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 8,6 meetrit ja kõrgus põhjaservas 0,7 meetrit. Kivi pealispinna põhja- ja keskosas leidub kokku 10 korrapärast, ümara kujuga, kuid krobelise põhjaga kunstlikku kultuselohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 8-10 sentimeetrini, sügavus 2-6 sentimeetrini. </span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Odulemma külas, Hansu talu maal, ridastikku kultusekividega nr. 18609 ja 18610. Kivid asuvad Hansu talu ja Miku talu maade vahelist piiri tähistavate lehtpuuderea all, külateest 60 meetrit lääne pool. Kivi nr. 18611 on kivirea kagupoolseim kivi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi avastati A. Kivistiku poolt 1997. aastal, samal aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks. Mälestise passi on koostanud arheoloog M. Mandel.</span>


source: A
code: 18612
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ebakorrapärase kolmnurkse põhiplaaniga ja kumera pealispinnaga raudkivi. Kivi pikkus ulatub põhja-lõuna suunas 2,2 meetrini, laius 2 meetrini, kõrgus vaid 0,5 meetrini. Kivi pealispinnal leidub 8 korrapärast kunstlikku kultuselohukest. Lohkude läbimõõt on 5-7 sentimeetrit, sügavus 0,8-2,5 sentimeetrit. 
Mälestis asub lagedal ja suhteliselt madalal, kirde suunas madalduval söödilapil. Külatee ja kivi vahele jääb väike võsatukk. Kivist 6 meetrit edela pool on elektripost, samas kõrval asuvad veel kaks maa sisse rammitud raudbetoonposti. Kivi põhjaservas kasvab 2,5 meetri kõrgune toomingas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. Mälestis avastati A. Kivistiku poolt 1997. aastal. Samal aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass M. Mandeli poolt.</span>


source: A
code: 18625
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis paikneb küla tuumikus põhja pool teed, peamiselt Andruse, Saare, Kingsepa ja Allika talude ümbruses.</span>


source: A
code: 18655
name: Kivikalme "Kabelikink"
type: Kalme
alt_id: 396
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ovaalse põhiplaaniga, peaaegu ida-lääne suunalist murukamaraga kaetud kivivaret. Kalme pikkus ida-lääne suunas on 12-13 meetrit, laius põhja-lõuna suunas on 10 meetrit ja suurim kõrgus ümbritseva põllupinnaga võrreldes on 1,5 meetrit. Kalme keskossa on kaevatud ristkülikukujulise põhiplaaniga keldriauk, mille pikkus ida-lääne suunas on 3,5 meetrit, laius põhja-lõuna suunas 2,5 meetrit ja sügavus 1,3 meetrit. Keldriaugu servad ulatuvad muust kalmepinnast kümmekond sentimeetrit kõrgemale. Keldri katus on sisse varisenud. August on näha, et kalme koosneb erineva suurusega pae- ja raudkividest ning tumedast mullast. Kalmeala põhja-kirdeserva on põllult kogutud kive, mis katavad 5x3 meetri suuruse ala. Kalmealale lliitub lõuna-kagu suunas 9 meetri pikkune madal söödiala. Kalmel kasvavad mõned kuused ja lepad.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kiviloo külas, Perila-Jäneda kõrvalmaanteest (A 11125) põhja pool, mööda külateed 530 meetrit, teest 130 meetrit kirdesse. Mälestisest 120 meetrit kagu poole jääb Liki talu, 200 meetrit loodesse jääb Sikupilli talu. Mälestis asub võsastunud maalapil keset lagedat põllumaad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhande I poolde või keskpaika. Mälestise kohta leidub andmeid A.Karu 1923. aasta käsikirjas "Harju-Jaani kihelkonna muinasjäänused", kus on märgitud, et kalmest leiti 19. sajandi lõpul luid ja relvi, mis aga kaduma läksid. Kalmet nimetati "Kabelikinguks". Keldriauk pärineb hilisemast ajast. Mälestis võeti riikliku kaitse alla 1964. aastal. 1974. aastal koostati mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 396.</span>


source: A
code: 18669
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 401
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivikalmete rajamise traditsioon sai Eesti alal alguse pronksiajal ja kestis kuni muinasaja lõpuni, seega üle 2000 aasta. Pae- ja raudkividest rajatud kalmete ehitusstiil ja surnuga ümberkäimise tavad muutusid aegade jooksul märgatavalt. 

Kalmerajatised olid ümara või nelinurkse põhiplaaniga. Mõned sisaldasid eraldi kividest laotud keskset kirstu, teised mitte, nende peale oli kantud kõrgem või madalam kivikuhjatis. Surnuid on maetud põletamata ja põletatult, samuti võib olla toimunud ümber- ja pealematmisi. Surnutele on erinevatel aegadel kaasa pandud mitmesuguseid asju, mingitel perioodidel on hauapanuseid olnud rohkem, teistel aegadel vähem.</span>


source: A
code: 18714
name: Hiiekoht "Taara Tammemägi"
type: Hiiekoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on kõrgem kink, millel kasvab üksik kõver tamm.     Pühapaiga moodustab positiivne pinnavorm, mis on osaliselt hävinud kraavide ja maantee rajamise käigus. Säilinud mägi on kirde-edela suunaline piklik kõrgendik, mis piirneb idast Tallinn-Tartu maanteega, lõunast Tallinn-Tartu maanteelt endise sõjaväeobjekti juurde viiva teega ja põhjast kuivenduskraaviga ning selle mõttelise jätkuga. Läänes on kõrgendik piiratud puude- ja põõsaste ribaga. Mäe piirid kattuvad suuremas osas katastriüksuse nr 65302:001:0098 piiridega. Mäe mõõtmed on kirde-edela suunas 350 m, idapoolses osas loode-kagu suunas 145 m ja lääneosas loode-kagu suunas 80 m. Taaritammemäega kuulub ühtsesse kompleksi teisel pool Tallinn-Tartu maanteed asuv 145x50 m suurune metsaga kaetud ala.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis paikneb Tallinn-Tartu maantee 15 kilomeetril maanteest vahetult lääne pool, suure tee ja edelast tuleva kruusatee ristumiskohast loodes. Tammest ida poolt möödub suure maanteega paralleelne põllutee.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hiied paiknevad maastikul väga erinevalt: silmapaistvatel looduslikel kohtadel, muinasaja lõpu asustusele lähedastes, kuid maastikuliselt tagasihoidlikes paikades või siis päris asustusest eemal üksildastes kohtades (nt soosaartel). Hiiepuudeks olid tavaliselt tammed, pärnad, pihlakad, jalakad ja teised lehtpuud, okaspuudest sagedamini kadakad. Hiite vastu hakkas kirik tõsiselt võitlema 17. sajandil, mil paljud pühaks peetavad puudesalud maha raiuti. Seetõttu on tänaseni väga harva säilinud hiiesalusid, enamasti on alles üksikud pühad puud. Hiite täpsem ajaline määratlemine on keeruline, sest enamasti puudub neis paigus tänapäevaste arheoloogiliste meetoditega uuritav  kultuurkiht. Nende erilisus kultuuripärandis seisneb rikkalikus rahvapärimuses.    Kõiki teadaolevaid andmeid arvestades on kõnesolev muistis eesti omakultuuri seisukohalt erilise tähendusega koht. Eesti Rahvaluule arhiivis on kirja pandud teated 20. sajandi algusest, mis määratlevad selle paiga hiiekohaks. Informatsioon pärineb omaaegselt tuntud rahvaluulekogujalt, J. Hurda ja M. J. Eiseni korrespondendilt Jaan Saalvergilt, kelle vahendusel on see jõudnud ja Jaan Jungi teosesse "Muinasajateadus eestlaste maalt. III" (Tartu, 1910, lk 54).     Mälestise kohta on eksperthinnangu koostanud 2008. aastal Ahto Kaasik, Mari-Ann Remmel ja Heiki Valk (vt Rae valla Ringi kinnistu ja selle lähiala üldplaneeringu olulise ruumilise mõjuga objekti (motoringraja) asukohavaliku teemaplaneering. Planeerimisdokumendi keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne. OÜ Hendrikson & Ko, Tartu 05.11.2008, Lisa 3, lk 285-290).</span>


source: A
code: 18729
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2422
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi on avastatud kodu-uurija Oskar Raudmetsa poolt. 1960. aastatel arheolooge teavitati leiust aastal 1972.</span>


source: A
code: 18734
name: Kultusekivi "Nõiakivi"
type: Kultusekivi
alt_id: 2032
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas 1960. aastatel koduloouurija Oskar Raudmets. Assaku nõiakivi on üks kõige lohurikkam kultusekivi Eestis - kivil on loendatud kokku 405 lohku.

Muistise pass koostati 1971. aastal arheoloog Vello Lõugase juhendamisel. Pass on ajalooline dokument, milles märgitud kaitse-eeskiri ei kehti. Mälestise kaitsekorralduse aluseks on  Muinsuskaitseseadus.</span>


source: A
code: 18735
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 2400
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoha arheoloogilised uuringud viidi läbi 1998. ja 2001. aastal arheoloog Jaak Mälli (OÜ Agu EMS) juhtimisel.</span>


source: A
code: 18736
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 469
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kaitse alla võetud esmakordselt 1964. aastal vastava ENSV MN määrusega.</span>


source: A
code: 18740
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht paikneb kõrgemal alal. Välised tunnused puuduvad.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht on Jüri alevikus hoonete all ja vahel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Suur osa asulakohast lõhuti 2008. aastal seoses uue teedesõlme väljaehitamisega. Asula kultuurkiht oli kooritud ära kuni loodusliku aluspinnani ning lükatud suurtesse vallidesse mälestise idapoolsesse ossa.Samal 2008. aastal toimusid arheoloogilised päästekaevamised, millega fikseeriti profiilid, uuriti läbi võimalikud asulakihi jäänused ning vaadati läbi ka mullavalle. Ühtlasi selgitati välja, et asulakihti võib-olla veel osaliselt säilinud lõhutud alast ida pool. 
Kaevamistel kogutud leiud säilivad TLÜ Ajaloo Instituudis.</span>


source: A
code: 18743
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2034
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Üheks varasemaks uskumuste kihistuseks peetakse väikeselohuliste kultusekivide (tänapäevane termin: lohukivi) tegemise traditsiooni. See on kivirahn, millesse on tehtud üks või mitu peamiselt ümmargust (harvem ovaalset) lohku. Nende läbimõõt on tavaliselt 3–10 cm, sügavus 0,5–5 cm, lohu põhi on enamasti kausikujuliselt kumer. Lohkude tegemine kividesse ja kaljudesse on kultuurinähtus, mis on tuntud üle maailma. Skandinaavias hakati lohke kaljudesse tegema juba nooremal kiviajal, peamiselt siiski koos kaljujooniste tegemisega pronksiajal. Eestis teatakse lohukive praegu umbes 1750. Kõige rohkem on neid Põhja-Eestis, vähem Saaremaal ning vaid üksikuid Lõuna-Eestis. Nende dateerimine on problemaatiline: lohu enda vanust ei saa määrata ja lohukivide ümbruse uurimisel leitav ei pruugi olla seotud konkreetselt lohkude tegemisega, küll aga kasutamisega. Siiski on Eesti lohukive peetud pronksiaegseks kultuurinähtuseks, kuna need esinevad peamiselt samadel aladel, kus kivikirstkalmed. Lohkude tegemist kivisse seostatakse viljakusekultusega, sest kivid paiknevad toonasele maaviljelusele sobilikes piirkondades.</span>


source: A
code: 18762
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2409
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis oli enne tema avastamist ja kaevamist 1906. aastal osaliselt lõhutud. Kaevamiste juhataja A. Spreckelsen kuulis Lagedi inimeste käest, et pool kalmest oli laiali veetud ja kalme alt vabanenud ala põlluks tehtud. Säilinud oli ebakorrapärase kujuga, 0,8-0,9 meetrit kõrge,  kirdesuunas 7-8 meetrit lai, edelaotsas kitsenev ning 14 meetrit  pikk kivivare.  Kalme koosnes raud- ja paekividest, muid konstruktsioone ei avastatud. Kalmest leiti suurel hulgal põletatud luid, mis paiknesid peamiselt kivilademe peal. Vähesel määral esines ka põletamata luid. Kalmest tuli arvukalt leide, sealhulgas sulanud pronksitompe.
Praegu on kalme põhja-lõuna suunaline peaaegu ümmarguse põhiplaaniga söödimaalapp, mille peale on veetud kive. Mälestise pind on väga ebatasane. Kalme on põhja-lõuna suunas 14 meetrit pikk, ida-lääne suunas 16 meetrit pikk. Kõrgeim on kalme kirdeosa. Kivivare kõrgus ulatub 1 meetrini.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kopli küla loodenurgas,  Rae aleviku läheduses lagedal väljal, kinnisvaraarendus piirkonnas. Mälestis jääb Lagedi-Kostivere riiklikust kõrvalmaanteest (A 11302) 200 meetrit ida poole, Kangru talu hoonetest 200 meetrit loodesse. Kalmest reg nr 18762 300 meetrit loode pool asuvad kivikalmed reg nr 18763-18764.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme avastati ja kaevati suuremas osas läbi A. Spreckelseni juhatamisel 1906. aastal ( Das Gräberfeld Laakt (Lagedi). Kirchspiel St. Jürgens, Harrien, Estland.  ÕES Toimetised XXIV. 1927. lk 32-44). Kalmet on analüüsinud ka V. Lõugas (Eesti varane metalliaeg. Tallinn 1970, lk 440).
Kalme on leiduderikas, ühtekokku saadi 116 numbrit leide, mis asuvad Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudis. Vanimaks esemeks on kalmekivide alt välja tulnud silindrilise peaga luunõel, mis varase rauaaja ehtevormina peaks pärineva I aastatuhande lõpust eKr või aastatuhande vahetusest. Üsna palju leiti ka rooma rauaaja ja noorema rauaaja esemeid, silmatorkavamad neist on 7. sajandist pärinev vähksõlg ja soome tüüpi laienevate otstega pronksplekist käevõru. Kalmet kasutati I aastatuhande lõpust e. Kr vaheaegadega XIII sajandini. 
Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1972. aastal, kui koostati ka mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 2409.</span>


source: A
code: 18763
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2411
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme keskosa kaevati läbi A. Spreckelseni juhatusel 1907. a. 5.-7. ja 13. juunil. Kalme keskel avastati kirde-edela suunaline paekividest ehitatud kirst mõõtudega 2,55 m x 1 m. Kirst oli kaetud suure paeplaadiga. Kirstu põhi toetus kivisillutisele. Kirstu põhjalt leiti 1,9 m pikkuse inimese luustik, kelle pea oli suunatud kirdesse, samast saadi veel teise luustiku jäänuseid. Kirstust leiti luunõel, mujalt veel näiteks luust ehtenõel, pronksist kaarsõle nõel, lapse spiraalkäevõru, kinnine õõneskumer sõrmus, mitmeid spiraalsõrmuseid, rauast karjasekeppnõela katke, 16. saj arvestuspenn, savinõutükke, mitmesuguste ehete katkendeid.
Kalme oli enne kaevamisi ümmarguse põhiplaaniga ja kaetud tiheda kamaraga. Ta oli üsna korrapärase kujuga, läbimõõdult 16 m ja 75 cm kõrge. Kalme ümmargune kuju on säilinud. Kalme läbimõõt põhja-lõuna suunas on 17 m ja ida-lääne suunas 18,5 m. Kalme põhja- ja lõunaosa on kõrgemad. Kalme keskosa on samuti kõrgem ja sellega vahetult piirnev kalmeosa madalam kui keskosa ja servad.
Kalme on dateeritud I aastatuhande esimestesse sajanditesse p. Kr.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Rae ja Jõelähtme valla piiril, Pirita jõe paremast kaldast 210 meetri kaugusel. Kalmed (reg nr 18763 ja 18764) jäävad Lagedi-Loo teest paremale poole, vahetult Reieri talu poole viiva tee ristis. Kalme reg nr 18763 asub põhja pool, 17 meetri kaugusel kalmest reg nr 18764 (Vt KKT 4505 Lisa 1. 
Kultuurimälestiste Kivikalmed (reg nr 18763-18764) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kunagise Lagedi mõisa põllul olevaid kalmeid uuris A. Spreckelsen ajavahemikus 1906-1910. Toonase metoodika järgi kaevati peamiselt kalme tsentraalseid osi, st mitte tervet kalmet (A. Spreckelsen. Das Gräberfeld Laakt (Lagedi). Kirchspiel St Jürgens, Harrien, Estland. ÕES Toimetised XXIV. 1927.). Kaevamistelt kogutud leide hoitakse Eesti Ajaloomuuseumis. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1972. aastal, samal aastal koostas mälestise kohta passi arheoloog Vello Lõugas. Mälestis võeti kaitse alla ning kandis numbrit 2411.</span>


source: A
code: 18764
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2412
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmet kaevati A. Spreckelseni juhatusel 25. juulil 1906. aastal. Kalme oli varasematel aegadel osaliselt lõhutud, säilinud osa oli kirde-edela suunas piklik (16 m x 7 m). Spreckelseni arvates oli kalme algselt olnud ümmarguse põhiplaaniga. Kalme keskosa kõrgus ulatus kuni 1 meetrini. Kalme keskosas avastati kirde-edela suunaline vertikaalselt asetatud plaatidest kivikirst (1,7 m x 0,5 m). Kirstu põhi asus otse kalmealusel maapinnal. Kirstu katnud suur katteplaat oli kirstu varisenud. Kirstust leiti täiskasvanu ja lapse hästi säilinud luustik. Leide kirstust ei saadud. Väljastpoolt kirstu koguti kaevamise ajal 1 pronksist käevõru katke, spiraalsõrmus, mõned pronksspiraalid, rauast karjasekeppnõela katke, kammornamendiga savinõukilde, nöörkeraamika kultuuri aegne savinõukild, kamara alt üks odaputke katke ning pannal. Koos leidudega saadi veel põletamata ja vähepõlenud luid. 
Seoses põlluharimisega on kalmele 20. sajandi jooksul peale veetud põllukive, mistõttu on praegugi edela-kirde suunaline muust maapinnast kõrgem ala suurem (mõõtudega umbes 22 m x 25 m) kui kalme ise. Veidi kõrgem ja kompaktsem tundub kivise ala edelapoolne ots (15 m x11 m), kus kõrgus on suurem kui mujal – umbes 0,5 m.
Kalme on dateeritud I aastatuhande esimestesse sajanditesse p. Kr. </span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Rae ja Jõelähtme valla piiril, Pirita jõe paremast kaldast 210 meetri kaugusel. Kalmed (reg nr 18763 ja 18764) jäävad Lagedi-Loo teest paremale poole, vahetult Reieri talu poole viiva tee ristis. Kalme reg nr 18763 asub põhja pool, 17 meetri kaugusel kalmest reg nr 18764 (Vt KKT 4505 Lisa 1. 
Kultuurimälestiste Kivikalmed (reg nr 18763-18764) asukoha skeem).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kunagise Lagedi mõisa põllul olevaid kalmeid uuris A. Spreckelsen ajavahemikus 1906-1910. Toonase metoodika järgi kaevati peamiselt kalme tsentraalseid osi, st mitte tervet kalmet (A. Spreckelsen. Das Gräberfeld Laakt (Lagedi). Kirchspiel St Jürgens, Harrien, Estland. ÕES Toimetised XXIV. 1927.). Kaevamistelt kogutud leide hoitakse Eesti Ajaloomuuseumis. Kalme esitati kaitse alla võtmiseks 1972. aastal, samal aastal koostas mälestise kohta passi arheoloog Vello Lõugas. Mälestise vana registri number oli 2412.</span>


source: A
code: 18765
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 349-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pronksiaja keskel hakati Põhja- ja Lääne-Eesti rannikualadel, vähem sise-Eestis, rajama maapealsete konstruktsioonidega kivikalmeid. Kalmete rajamisel kasutati pae- või maakivi. Maastikul rühmiti paiknevatesse ümara põhiplaaniga ja  keskse kivist kirstuga kalmetesse – kivikristkalmetesse, maeti surnuid valdavalt põletamata. Pronksiaega jäävad ka siinsed üksikud laevkalmed. Aastatuhandete vältel muutusid kivikalmete ehitusstiilid ja surnuga ümberkäimise tavad. U 500 eKr kuni ajaarvamise vahetuseni rajati ka kindlama struktuurita 5–15 m läbimõõduga kangurkalmeid ning valdavalt korrapärastest ida-läänesuunalistest taranditest koosnevaid tarandkalmeid. Neisse maeti põletatult, kuid on leitud ka üksikuid põlemata luid.
   Keskmisel rauaajal kasutati matmispaikadena jätkuvalt tarandkalmeid, kuid uue traditsioonina levis kivivarekalmete tegemine. Korrapäratult laotud kiviladedesse puistati nii inimeste põletatud luud kui ka hauapanused. 10. saj tulid Saaremaal kasutusele kiviringkalmed. Enamik noorema rauaaja kalmetest on põletusmatustega kivikalmed. Lisaks kivivarekalmetele esineb ka kompaktse ja paksema kivilademega ning suhteliselt väikeste mõõtmetega kalmeid. 
   Tänases maastikus eristuvad nimetatud kalmetüübid suuremate või väiksemate rohtunud ja võsastunud kivikuhelikena ning nende täpsem iseloom – kas tegemist on kivikirst-, tarand- või mõnd muud tüüpi kalmega – on kindlaks tehtav vaid arheoloogiliste kaevamistega.
   Kivikirstkalmed paiknevad kõrgematel kohtadel veekogude ääres, tarandkalmed ja korrapäratu struktuuriga kivikalmed jäävad üksikult kõrgematele küngastele ja seljakutele põllumaade keskel. Vaid Lõuna-Eestis asetsevad osad tarandkalmed ka rühmiti. </span>


source: A
code: 18766
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 350-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pronksiaja keskel hakati Põhja- ja Lääne-Eesti rannikualadel, vähem sise-Eestis, rajama maapealsete konstruktsioonidega kivikalmeid. Kalmete rajamisel kasutati pae- või maakivi. Maastikul rühmiti paiknevatesse ümara põhiplaaniga ja  keskse kivist kirstuga kalmetesse – kivikristkalmetesse - maeti surnuid valdavalt põletamata. Pronksiaega jäävad ka siinsed üksikud laevkalmed. Aastatuhandete vältel muutusid kivikalmete ehitusstiilid ja surnuga ümberkäimise tavad. U 500 eKr kuni ajaarvamise vahetuseni rajati ka kindlama struktuurita 5–15 m läbimõõduga kangurkalmeid ning valdavalt korrapärastest ida-läänesuunalistest taranditest koosnevaid tarandkalmeid. Neisse maeti põletatult, kuid on leitud ka üksikuid põlemata luid.
   Keskmisel rauaajal kasutati matmispaikadena jätkuvalt tarandkalmeid, kuid uue traditsioonina levis kivivarekalmete tegemine. Korrapäratult laotud kiviladedesse puistati nii inimeste põletatud luud kui ka hauapanused. 10. saj tulid Saaremaal kasutusele kiviringkalmed. Enamik noorema rauaaja kalmetest on põletusmatustega kivikalmed. Lisaks kivivarekalmetele esineb ka kompaktse ja paksema kivilademega ning suhteliselt väikeste mõõtmetega kalmeid. 
   Tänases maastikus eristuvad nimetatud kalmetüübid suuremate või väiksemate rohtunud ja võsastunud kivikuhelikena ning nende täpsem iseloom – kas tegemist on kivikirst-, tarand- või mõnd muud tüüpi kalmega – on kindlaks tehtav vaid arheoloogiliste kaevamistega.
   Kivikirstkalmed paiknevad kõrgematel kohtadel veekogude ääres, tarandkalmed ja korrapäratu struktuuriga kivikalmed jäävad üksikult kõrgematele küngastele ja seljakutele põllumaade keskel. Vaid Lõuna-Eestis asetsevad osad tarandkalmed ka rühmiti. </span>


source: A
code: 18768
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 352-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pronksiaja keskel hakati Põhja- ja Lääne-Eesti rannikualadel, vähem sise-Eestis, rajama maapealsete konstruktsioonidega kivikalmeid. Kalmete rajamisel kasutati pae- või maakivi. Maastikul rühmiti paiknevatesse ümara põhiplaaniga ja  keskse kivist kirstuga kalmetesse – kivikristkalmetesse, maeti surnuid valdavalt põletamata. Pronksiaega jäävad ka siinsed üksikud laevkalmed. 
   Aastatuhandete vältel muutusid kivikalmete ehitusstiilid ja surnuga ümberkäimise tavad. U 500 eKr kuni ajaarvamise vahetuseni rajati ka kindlama struktuurita 5–15 m läbimõõduga kangurkalmeid ning valdavalt korrapärastest ida-läänesuunalistest taranditest koosnevaid tarandkalmeid. Neisse maeti põletatult, kuid on leitud ka üksikuid põlemata luid.
   Keskmisel rauaajal kasutati matmispaikadena jätkuvalt tarandkalmeid, kuid uue traditsioonina levis kivivarekalmete tegemine. Korrapäratult laotud kiviladedesse puistati nii inimeste põletatud luud kui ka hauapanused. 10. saj tulid Saaremaal kasutusele kiviringkalmed. Enamik noorema rauaaja kalmetest on põletusmatustega kivikalmed. Lisaks kivivarekalmetele esineb ka kompaktse ja paksema kivilademega ning suhteliselt väikeste mõõtmetega kalmeid. 
   Tänases maastikus eristuvad nimetatud kalmetüübid suuremate või väiksemate rohtunud ja võsastunud kivikuhelikena ning nende täpsem iseloom – kas tegemist on kivikirst-, tarand- või mõnd muud tüüpi kalmega – on kindlaks tehtav vaid arheoloogiliste kaevamistega.
   Kivikirstkalmed paiknevad kõrgematel kohtadel veekogude ääres, tarandkalmed ja korrapäratu struktuuriga kivikalmed jäävad üksikult kõrgematele küngastele ja seljakutele põllumaade keskel. Vaid Lõuna-Eestis asetsevad osad tarandkalmed ka rühmiti.</span>


source: A
code: 18769
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on ligemale 1,5 m kõrguse, praegu lagedal rohumaal paikneva kiviraunaga, mille mõõtmed ida–lääne suunas on u 25 m ja põhja–lõuna suunas 20 m. Kalmele on kuhjatud maaharimise käigus põllult kive, viimases järgus on kive ladestatud kalme ida serva. Kalme on osaliselt võsastunud, seal kasvavad üksikud puud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme paikneb Vahtramäe ja Reieri talu hoonete vahelisel alal,  Vahtramäe talu sissesõiduteest   u 15 m põhja pool.</span>


source: A
code: 18771
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2446
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on hallikaspunase värvusega graniitkivi, mille küljed on enamasti järsud (eriti idakülg), lauge läänekülg langeb 45? nurga all. Kivi idaosas asuv kõrge põhja-lõunasuunaline kitsas hari on 1,2 m pikkune. Kivilae keskel on arvatavasti tuletegemisel tekkinud kerge lohk. Kivi madalamale lääneosale on kinnitatud geodeetiline reeper. 
Iseloomulikke väikesemõõtmelisi lohke (läbimõõt 4-7 cm, sügavus 0,5-2 cm) on kivil 20. Suurem enamus asub neist kivilae kitsal harjal, üldjoontes põhja-lõuna suunas ridamisi. Osa lohke asub ka kivilae lääne ja lõuna pool, veidi madalamal alal. Üks lohk kujutab endast 10x8,5 cm suurust ovaaljat sübendit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Harjumaal, Rae vallas, Kopli külas, Saarte talu maal, talusüdamest lääne pool, majast 60 m kaugusel. Lagedi-Aruküla-Peningi (kõrvalmaantee nr 11300) ja Lagedi-Kostivere (kõrvalmaantee 11302) ristmikust jääb kivi 520 m kirde poole. Samast ristmikuist 385 m kaugusel pöördub Lagedi-Kostivere teelt itta külatee, kivi jääb sellest ristmikust 205 m kaugusele itta. Külateest asub mälestis 46 m kaugusel põhja pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise avastas arheoloog Ain Lavi, mälestise pass on koostatud 1999. aastal.</span>


source: A
code: 18774
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis on kaheosaline: osa kultuurkihti on säilinud vahetult Tallinna ringteest kagus, mõisa tiikidest põhjas ja kirdes. Teine laik asub esimesest umbes 450 m kaugusel kagus, teisel pool parki.</span>


source: A
code: 18783
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 2398
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>ref. riigimaa; 65301:013:0420; 65301:013:0086; 65301:013:0050; 65301:013:0250; 65301:013:0260; 65301:013:0270; 65301:011:0071</span>


source: A
code: 18789
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2402
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on madal, ümmarguse põhiplaaniga küngas. Kalme on pealt lage ja tasane. Kalme läbimõõt on enam-vähem igas suunas 13,5 m, kõrgus ümbritsevast maapinnast enam-vähem igal küljel on 0,5 m. Kalme läänepoolne serv on madalam, mis on arvatavasti tingitud varasemast lõhkumisest. Kalme servades on kamara all tunda suuremaid kive. Tegemist on arvatavasti kivikirstkalmega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Harjumaal, Rae vallas, Pildikülas, poolenisti Viadukti põik 2 kinnistul ning poolenisti T-11332 Jüri bensiinijaama tee kinnistul. Kalme jääb Tallinn-Tartu-Luhamaa (põhimaantee nr 2) maantee 11,6 kilomeetrilt 140 m kaugusele idakirdesse, Viadukti juures paiknevast tanklast 50 m kirdesse.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalme avastas 1968. aastal kodu-uurija Oskar Raudmets. , Muistis esitati  riikliku kaitse alla võtmiseks 1971. aastal, järgmisel aastal viis arheoloog Vello Lõugas kalme kohta passi koostamise jaoks läbi väikesemahulised uuringud.</span>


source: A
code: 18799
name: Kultusekivi "Liivateekivi"
type: Kultusekivi
alt_id: 2040
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kultusekivi (tänapäevasem termin: lohukivi) on kivi, millesse on tehtud üks või mitu peamiselt ümmargust (harvem ovaalset) lohku. Lohkude läbimõõt on tavaliselt 3-10 cm, sügavus 0,5-5 cm. Lohkude põhi on enamasti kausikujuliselt kumer. Ümmarguste lohkude tegemine kividesse ja kaljudesse on kultuurinähtus, mis on tuntud üle maailma. Meie lähinaabruses (Skandinaavias) hakati lohke kaljudesse tegema juba neoliitikumis, peamiselt siiski koos kaljujooniste tegemisega pronksiajal. Eestis teatakse lohukive praegu umbes 1750. Kõige rohkem on lohukive leitud Põhja-Eestist, vähem Saaremaalt ning vaid üksikuid Lõuna-Eestist. Lohukivide tegemise aja määramine on problemaatiline – lohk ise ei ole dateeritav ja lohukivide ümbruse uurimisel leitav ei pruugi olla seotud konkreetselt lohkude tegemisega. Siiski on lohukive peetud Eestis pronksiaegseks kultuurinähtuseks (1800-500 a. eKr), kuna neid on leitud peamiselt samadelt aladelt kui pronksiaegsete inimeste matmispaiku – kivikirstkalmeid. Teiste muinasaegsete mälestiseliikidega sellist sidet pole võimalik leida. Lohkude tegemist kivisse seostatakse viljakusekultusega, kuna kivid paiknevad toonasele maaviljelusele sobilikes piirkondades (vt Lang. V. 2007. Baltimaade pronksi- ja rauaaeg. Tartu. Lk 67-69).</span>


source: A
code: 18805
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2020
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on üldjoontes ümara põhiplaaniga (või ümarate nurkadega kandilise põhiplaaniga), kerkib 30-50 cm kõrguse ringvallina ümbritsevast maapinnast kõrgemale. Kalme keskosa on servadest madalam, kuid ümbritsevast maapinnast siiski kõrgem. Kalme läbimõõt on umbes 25 m. Kalme keskpunkt on umbes koordinaatidel x=6581891.9 ja y=555592.5.</span>


source: A
code: 18823
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2033
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast vertikaalsete külgedega 1,5 meetri kõrgust punakast kivist rändrahnu. Oma põhiplaanilt on kivi peaaegu kolmnurkne. Kivi lõunakülje pikkus on 2,45 meetrit ja põhjakülje pikkus 1,95 meetrit. Kivi pealispind on üsna tasane, veidi kõrgem on kivi läänepoolne nurk. Kivi 34 kunstlikku lohku paiknevad veidi peamiselt kivi lõuna- ja kaguservas. Kivi kaguotsas on kaks astet, mis on tekkinud siit horisontaalsete lõhmude äratulemise järel. Astmeid on samuti kasutatud lohkude tegemiseks, välja arvatud kõige alumine kitsas astang. Ülemise astangu kõrgus on 15 sentimeetrit, alumise kõrgus on 5 sentimeetrit. Keskmisel platvormil on kaks lohku. Kivil asuvate lohkude läbimõõt ulatub 5-8 sentimeetrini, sügavus 0,4-4,3 sentimeetrini.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Peetri külas, Tallinn-Narva põhimaantee (A1) lääneservas, teest 15 meetri kaugusel. Mälestis jääb Meeritsa talust 75 meetrit põhja-loode poole, põllumaale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Lohukivi avastati O. Raudmetsa poolt 1960-ndatel ning esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1971. aastal. 1973. aastast kuulub kivi kaitsealuste mälestiste registrisse vana registrinumbriga 2033. 1973. aastal koostati V. Lõugase poolt mälestise pass.</span>


source: A
code: 18825
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2420
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on üsna sügaval maa sees olev raudkivi. Kivi on kolmnurkse üldkujuga, pikem külg ida-lääne suunas. Kivi pealispind on tasane. Kivi läänepoolne ots on lõhenenud, ligi 25 cm pikkune osa kivist on praoga eraldatud. Lohud paiknevad suuremal kivi osal, selle kumeratel külgedel. Lohud algavad prao juurest. Kivil on 6 kunstlikku lohku (läbimõõt 5-7 cm, sügavus 0,8-1,5 cm).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Harjumaal, Rae vallas, Peetri külas, Loopealse Suurekivi talu sissesõidu tee ääres. Kivi jääb Järveküla-Jüri (kõrvalmaantee nr 11330) tee 3,91 kilomeetril kirdesse, teest 20 m kaugusele.</span>


source: A
code: 18835
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2024
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on ligemale 10-13 m läbimõõduga, kagu-edela suunas veidi väljavenitatud künkaga, mille keskel kasvab põõsas.
Kalmet on eelnevalt lõhutud - keskel on kaevatud lohk, millest eemaldatud pinnas on kuhjatud kalme äärealadele. Moodustunud vall on kõrgeim kalme kirde osas. Kalme lõhutud osas ulatuvad pinnasest välja üksikud suuremad raudkivid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub avatud maastikul, kõrgendiku põhja serval. Praktiliselt kalme jalamile, kalmest kirde poole, jääb Hõbealliku ja Niinesalu talude juurset Rae mõisa poole viiv põlluvahetee.</span>


source: A
code: 18837
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 2410
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Praeguseks on tegemist maaparanduse käigus lõhutud kalme põhjaga. Tõenäoliselt kujutas kalme endast tugevat kivivaret, mis on praegu lükatud teiste kivide juurde hunnikusse. Kalme põhja kivid on maapinnas jälgitavad. Tegemist on ligemale 10 m läbimõõduga kivisema alaga, mille muld on tumedam ja kust on saadud ka arheoloogilisi leide. Kalme lõhkumise käigus on kultuurkiht kandunud algsest märgatavamalt ulatuslikumale alale.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme säilmed paiknevad endisest Rae mõisast Assaku suunas Tallinn-Tartu maanteele viivast teest 100 m lõuna pool. Kalmepõhi asub kirde-edela suunalisel seljandikul, mis edela otsas tipneb maaparanduse käigus kokkukuhjatud, osaliselt võsastunud, kivilasuga. Kalme põhjalaik jääb sellest kivihunnikust ligemale 10 m kirde  poole, kivide ja tee vahele.</span>


source: A
code: 18850
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2426
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi lääne, loode ja kagu küljed on vertikaalsed, selle lagi madaldub põhja suunas. Kivi edela nurk on 70 cm kõrge, kirde otsa kõrgus maapinnast on u. 50 cm. Kivi läbimõõt on ligemale 2 m. Kivi tehislikud lohud paiknevad kivi kõrgemal nukil ning kivi põhja suunas kaldus pealispinnal. Lohkude läbimõõt kõigub 9 cm kuni 5-6 cm. Kivi on sammaldunud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi paikneb endisest Rae mõisast Assaku suunas Tallinn-Tartu maanteele viivast teest 170 m lõuna pool. Kultusekivi asub suhteliselt madalala, sõõdis oleval alal, võsa veeres. Siin paikneb kolm suuremat kivi, milledest kultusekivi on põjapoolseim. 

</span>


source: A
code: 18857
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb kõrgel, ida suunas madalduval põllul (põllu servast 50 meetrit lääne pool), kus ta moodustab 0,75 meetri kõrguse kamardunud künka. Selle põhja-, ida- ja läänenõlv on järsud, lõunanõlv aga lauge. Viimasest küljest jääbki kalmeserv ebamääraseks. Ilmselt on mälestist aegade jooksul servadest väiksemaks küntud. Säilinud kalmeosa on ovaalse põhiplaaniga, ida-lääne suunas 5,5 meetrit pikk ja 3,8 meetrit lai. Koos lõunapoolse madalama ja ebamäärasema osaga ulatuks kalme laius 5,2 meetrini.
Kalme keskele on kaevatud ida-lääne suunas 1,1 meetri pikkune, põhja-lõuna suunas 0,8 meetri laiune ja 30 sentimeetri sügavune auk. Selle servades võib näha tüüpilist raud- ja paekividest kalmekivistikku ning tumedat mulda kivide vahel. Mälestis näib ka servadest ja pealt üsna räsitud välja. Nii augu äärtest kui ka mujalt kalmelt võib korjata väiksemaid inimluid. Mälestisena halvasti säilinud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Salu külas, Annukse talu maal. Mälestis jääb taluhoonetest 140 meetrit edela poole, Enni talust 100 meetrit loodesse, ülesküntud põllumaale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhandesse e. kr. Mälestis avastati A. Kivistiku poolt 1996. aastal. Samal aastal  kalmelt A. Kivistiku ja M. Mandeli poolt korjatud savinõukillud ning inimluud säilitatakse Eesti Ajaloomuuseumi arheoloogiakogus A 725. 1996. aastal esitati mälestis  riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18862
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse alla oleva kivi puhul on tegemist  suure, punaka värvusega, pureda struktuuriga raudkivirahnuga. Kivi pind on murenenud, esineb lõhesid. Kivi küljed on üldiselt järsud, püstjad. Kivi kirde küljel on astang. Kõrgem, ida-lääne suunaline hari paikneb kivi lõunaserval, sealt langeb kivi pind lõuna suunas järsult, põhja suunas on langus laugem, astanguga. Kivilae hari on kõrgem läänepoolses osas. Kivi pikkus põhja-lõuna suunas on  3,4 m, laius ida-lääne suunas 3,3 m. Kivi lõunaosa kõrgus on ligemale 2 m , kivi ümbermõõt 0,8 m kõrguselt ligemale 10 m. Kaks hästi säilinud lohku asuvada kivi harja keskosas. Lohkude läbimõõdud on ligemale 6 cm, sügavaus 1,5-2 cm-i.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kaitse alla olev kivi asub põhja poole kulgeva,  Enni ja Tänava talude suunas viiva ning lääne poole, Päidu ja Nuhja talude suunas viiva teede ristis, selle loode nurgas. Kivist põhja, loode ja lääne poole jääb kasutuses olev põld.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestise detailsem kirjeldus on tehtud mälestise passi koostamisel, 1997. aastal A. Lavi ja E. Haiba poolt.</span>


source: A
code: 18863
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast väikest, madalat, suhteliselt tugeva koostisega, hallikas-punaka värvusega graniitkivi. Kivi pikkus on põhja-lõuna suunas 1,05 m, laius 1 m, põhjaosa kõrgus on 0,2 m, lõunaosa kõrgus 0,15 m. Kivi ümbermõõt on 4,1 m. Lameda kivilae kõrgem osa on põhjaserval. 
Väikesel, peaaegu tähelepandamatul kivil on aga rohkesti hästi säilinud ilmekaid lohke. Lohud paiknevad kivilae veidi madalamal lõunaosal. Lohkude läbimõõt on 4,5-7,5 cm, sügavus 0,5-1,8 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Salu külas, Annukse talu maadel. Mälestis jääb Aruvalla-Jägala kõrvalmaanteest (A 11310) põhja poole, mööda Annukse talusse viivat külateed 700 meetrit, teest veel 190 meetrit põhja. Kultusekivi asub talu õueaiamaad ääristavast võrkaiast vahetult lääne pool.  Mälestis jääb kaitsealuse asulakoha (reg nr 18854) alale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Analoogiliselt teiste väikelohuliste kultusekividega on muistis dateeritav I aastatuhandesse eKr. Mälestist kirjeldasid esimest korda A. Lavi ja E. Haiba 1997. aastal. Samal aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati A. Lavi poolt mälestise pass.</span>


source: A
code: 18866
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on kolmnurkse üldkujuga, kõrgema lõunaservaga ja umbes 30 kraadi all põhja suunas madalduva pealispinnaga raudkivi. Kivi pikkus on põhja-lõuna suunas 2,7 m, laius ida-lääne suunas 2,3 m, kõrgus lõunaservas 0,7 m ja suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 8,2 m.
Kivi peal on 20 korrapärast, ümara kuju ja põhjaga kunstlikku lohku (läbimõõt 6-9 cm, sügavus 1-3 cm, suurim sügavus 6 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Salu külas maadel, mida kutsutakse ka nimega Ubina. Mälestis jääb Aruvalla-Jägala kõrvalmaantee (A 11310) 5,19 kilomeetril põhja poole Suursoo külla viiva tee äärde, paiknedes Aruvalla-Jägala maantee ja külatee teeristist 0,5 km kaugusel, külateest 110 meetrit kirdes. 
Endisest Salu karjalaudast jääb mälestis 110 meetrit põhja poole, Piiguta talust 180 meetrit kirdesse. Kivist 450 meetrit loode pool asub pelgupaik "Tatamägi" (reg nr 18869), 70 meetrit edelas asub teine kultusekivi (reg nr 18867). Mälestis asub lagedal, põhja suunas madalduval põllumaal. Kivist 10 meetrit loode poole jääb väike kruusahunnik, kus kasvab lähestikku neli 4-5 meetri kõrgust lehtpuud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. Mälestis avastati A. Kivistiku poolt 1997. aastal.  Samal aastal  esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18867
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on trapetsja üldkujuga, kõrgema põhjaservaga ja lõuna suunas 20 kraadi all madalduva pealispinnaga raudkivi. Kivi pikkus ida-lääne suunas on 2,4 m, laius põhja-lõuna suunas 1,5 m, kõrgus põhjaservas 0,7 m ja suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 6,5 m. 
Kivi pealispinna kõrgemas kirdeosas leidub 6 korrapärast, ümara kuju ja põhjaga kunstlikku lohku. Lohkude mõõtmed on 5-7,5 cm, sügavus 1-2,5 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Salu külas maadel, mida kutsutakse ka nimega Ubina. Mälestis jääb Aruvalla-Jägala kõrvalmaantee (A 11310) 5,19 kilomeetril põhja poole Suursoo külla viiva tee äärde, paiknedes Aruvalla-Jägala maantee ja külatee teeristist 0,5 km kaugusel, külateest 45 meetrit kirdes.
Endisest Salu karjalaudast (laudakompleksi teele lähemast hoonest) jääb mälestis 45 meetrit loode poole, Piiguta talust 125 meetrit idakirdesse. Kivist 450 meetrit loode pool asub pelgupaik "Tatamägi" (reg nr 18869), 70 meetrit kirdes asub teine kultusekivi (reg nr 18866). Mälestis asub lagedal, põhja suunas madalduval põllumaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. Mälestis avastati 1997. aastal  A. Kivistiku poolt ning esitati riikliku kaitse alla võtmiseks. Samal aastal koostati M. Mandeli poolt mälestise pass.</span>


source: A
code: 18869
name: Pelgupaik "Tatamägi"
type: Pelgupaik
alt_id: 416
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>"Tatamäeks" nimetatud mälestis asub Leivajõe orundist ida poole jääva, Salu-Pikavere mineraalmaa kõrgendikust põhja suunas oleva Suursoo lõunaossa. Lõunapoolsest kõrgemast mineraalmaast on endine soosaar 200-300 meetrit põhja pool. Muistis asub madalamal soisel heinamaal (endine soo) kerkival, pikiteljega põhja-lõuna suunalisel soosaarel, mis lagedas ümbruses on juba eemalt hästi nähtav. Ümbritsev sooala on 1985. aastal maaparanduse käigus muudetud kultuurrohumaaks. Suhteliselt peenemateralisest kruusast soosaare pikkus on põhja-lõuna suunas 130 meetrit, suurem laius keskosas äärest-ääreni 30 meetrit (mööda maapinda mõõtes 35 meetrit), idapoolne suurem kõrgus on 3,5 meetrit, läänepoolne kõrgus on 3,4 meetrit. Künka keskosa, pikkusega põhja-lõuna suunas 50 meetrit, laiusega 12-13 meetrit, on suhteliselt kõrgem, põhja- ja lõunapoolses otsas seljak kitseneb ja madaldub sujuvalt kuni ümbritseva soopinnani. 1923. aastal on "Tatamäe" pikkuseks mõõdetud põhja-lõuna suunas 105 meetrit, laius 27,5 meetrit, kõrgus 0,3-3 meetrit. Kõrgendiku põhja- ja lõunaotstes on sellal asunud heinaküünid (A. Karu. Harju-Jaani kihelkonna muinasjäänused. 1923, lk. 34).
Praegu "Tatamäe" ida- ja läänepoolsed küljed on künka keskosas küllalt järsud, põhja- ja lõunapoolsetes otstes märksa laugemad. Künka lagi on keskosas pealt tasasem, madalduvates otstes pealt kumer. "Tatamäe" põhiosast eristab põhjapoolset otsa (pikkus 30 meetrit, kõrgus ida pool 2,1 meetirt) madal nõgu. "Tatamäe" lõunaosas on 1 meetri sügavune auk, mille läbimõõt põhja-lõuna suunas on 6 meetrit. Tegemist on vana sissekaevega, mille põhjas kasvab juba kõrge võsa. Künka edelaservale ning põhjpoolsele kõrgemale osale on veetud kuni meetrise läbimõõduga põllukive. Kive on veetud ammu. Mäe laiem keskosa on lage, edelaserval kasvavad kaks vana vahtrapuud, lääneosas saarepuu.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Harjumaal, Rae vallas, Salu külas, endistel Annukse talu maadel. Pelgupaik jääb Aruvalla-Jägala kõrvalmaantee (A 11310) 5,19 kilomeetril põhja poole Suursoo külla viiva tee äärde, paiknedes Aruvalla-Jägala maantee ja külatee teeristist 0,9 km kaugusel, külateest 120 meetrit läänes. Annukse talu asub umbes 270 meetrit mälestisest lõuna pool. Pelgupaik asub kõrgemal rohusel, üksikute puude-põõsastega künkal keset põllumaad. 
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>"Tatamägi" on tõenäoliselt II aastatuhande I poolest ja 16.-18. sajandist pärit pelgupaik. 1923. aastal on mälestist kirjeldanud A. Karu, hiljem ka H. Moora. Sel ajal kujutas "Tatamägi" soisel heinamaal kerkivat kõrgendikku. Eriti tüma olnud künkast ida poole jääv soopind. 1997. aastal kirjeldasid mälestist A. Lavi ja E. Haiba. Mälestis on riikliku kaitse all alates 1964. aastast. 1997. aastal koostati mälestise pass A. Lavi poolt. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 416.</span>


source: A
code: 18875
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2460
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast suhteliselt madalat, lapiku laega hallikas-punaka värvusega graniitkivi. Kivilae kõrgem osa on kirdenukis, kust ta langeb sujuvalt edela suunas. Kivi loode-, lääne- ja idaküljed on suhteliselt järsud, edelakülg sujuva langusega, astmeline. Ka lõunakülg on laugem, nõrga loodusliku astanguga. Kivi pikkus on loode-kagu suunas 2,7 meetrit, kirde-edela suunas 2,5 meetrit, loodepoolne kõrgus on 1,1 meetrit, edelapoolne kõrgus on 0,6 meetrit, ümbermõõt on 9,4 meetrit. Lohud asuvad kivilae kirdepoolsel osal. Osa lohkudest paiknevad ridastikku. Lohkude läbimõõt ulatub 4-6,5 sentimeetrini, sügavus 0,5-1,5 sentimeetrini. Kivilae madalamal edelapoolsel osal on 1 meetri pikkune lõhe.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Suuresta külas, Helde talu maadel. Mälestis jääb Tallinn-Tartu- Võru-Luhamaa tugimaanteest (A2) 1,3 kilomeetrit ida-kirde poole, saeveskist 500 meetrit ida-kirde poole, Helde talu hoonetest 45 meetrit põhja poole. Mälestis asub talu aiamaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. Kivi on riikliku kaitse all 1973. aastast. Kivi on kirjeldanud 1997. aastal A. Lavi ja E. Haiba. 1997. aastal koostati A. Lavi poolt ka mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 2460.</span>


source: A
code: 18876
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 750-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Kaitse all olev kivi asub Kungla majapidamise õealal, Aruvalla-Jägala tee ja sealt Mallavere poole suunduva teeristi kagu nurgas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algselt paiknes kaitse all olev kivi Jägala teest põhja pool, Tedre talu maadel.</span>


source: A
code: 18884
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 753-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast hallika värvusega, suhteliselt tugeva koostisega, lapiku laega maakivilahmakat. Kivi küljed on madalad (keskmiselt 0,5 meetri kõrgused), kuid järsud. Kivilae põhjapoolne osa on veidi kõrgem, selle idapoolsest kõrgemast nukist langeb pind sujuvalt lõunasuunas. Kivi idaküljele on kuhjunud mulda. Kivilae pind on lagunenud, üsna ebatasase pinnaga, kivilae keskel on 0,7x0,4 meetrine lagunenud ala. Arvatavasti on kivi lael tuld tehtud. Kivi pikkus põhja-lõuna suunas on 4,6 meetrit, ida-lääne suunas 2,5 meetrit, idakõrgus on 0,4 meetrit, ümbermõõt on 12,1 meetrit.
Kivi fikseeritav lohk asub kivilae keskel. Lohu läbimõõt on 5 sentimeetrit, sügavus 0,7 sentimeetrit, lohu lõunakülg on murenenud. Võimalik, et algselt oli lohke olnud rohkem, mis aga on hävinud kivi pinna murenemisel.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Vaidasoo külas Nisumäe talu maadel, Aruvalla-Jägala kõrvalmaantee (A 11310) 1. kilomeetril. Mälestis jääb maanteest 60 meetrit põhja  poole, Nisumäe talust 200 meetrit idasse. Mälestis asub viljelusmaade idapiiril, millest ida ja põhja poole jääb juba madalam, umbes 1 kilomeetri laiune Leivajõe orund.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub I aastatuhandesse eKr. Kivi on mälestisena riikliku kaitse alla võetud 1981. aastal. 1997. aastal koostati Ain Lavi poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 753-k.</span>


source: A
code: 18885
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 754-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on suhteliselt väike hallikas maakivi. Kivi pikkus ida-lääne suunas on 1,5 m, laius põhja-lõuna suunas 1,35 m, idapoolne kõrgus 0,9 mt, ümbermõõt 5,3 m. Kivi lael eristub ida-lääne-suunaline kõrge hari, mis langeb idast lääne poole. Kivi küljed on järsud, idakülg päris püstjas, lõunakülg langeb umbes 45-kraadise nurga all. Kivi pind ei ole eriti murenenud, vaid kirdekülje ülaosas on murdunud 40x10 sentimeetri suurune kitsas kild.
Lohk asub harja veidi madalamal läänepoolsel otsal. Lohu läbimõõt on 6 cm, sügavus 1 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Vaidasoo külas, Lilleoru talu maadel. Mälestis jääb Aruvalla-Jägala (A 11310) kõrvalmaantee 2. kilomeetrile, ristteest 55 m põhja poole, maanteega ristuvast külateest 25 m läände. Lilleoru talu hoonetest jääb kivi 0,565 km ida poole. Piki Leivajõe orundi lääneserva kulgeva tee suhtes asub kivi 25 m läänes.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on dateeritav I aastatuhandesse eKr. 1981. aastal võeti mälestis riikliku kaitse alla vana registrinumbriga 754-k. Mälestise kirjeldus koostati A. Lavi ja E. Haiba poolt 1996. aastal, 1997. aastal valmis mälestise pass.</span>


source: A
code: 18894
name: Kivikalme "Surnumägi"
type: Kalme
alt_id: 461
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme asub kõrgemal kühmul, mis igasse suunda alaneb. Üle kivikalme lääneserva läheb talutee, Kalme läbimõõt on umbes 30 m. Teekaldas  on kalme lahti, kultuurkihi paksus on 0,7-1 m. Kalme juurde on lükatud suuremaid pae- ja raudkive. Kalmes on mõned ammused sissekaeved, mis on juba kamardunud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalme asub Harjumaal, Rae vallas, Vaskjala külas Ussiaugu talu maal, majast u 110 m kirde pool. Kalme jääb Jüri-Aruküla (kõrvalmaantee nr 11303) teest 1,055 km lõunasse. Jüri poolt tulles 255 m pärast Vaskjala silda keerab külavahetee lõunasse, kust tuleb 240 m pärast pöörata kagusse. 0,775 km pärast tuleb teederistist pöörata läände. Tee kulgeb mõnikümmend meetrit piki kraavi. Kalme asub lõuna pool kraavi, tallu mineva  tee ääres. Talutee kulgeb osaliselt üle kalme.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vaskjala "Surnumäge" mainib nii Jaan Jung (Muinasajateadus eestlaste maalt, III, 1910, lk 52) kui ka J. Mägiste (Jüri kihelkonna muinasteaduslik kirjeldus). Võimalik, et tegemist on tarandkalmega.
Kalme võeti riikliku kaitse alla 1964. aastal. Mälestise passi koostas 1979. aastal arheoloog Vello Lõugas.</span>


source: A
code: 18911
name: Asulakoht
type: Asulakoht
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise – raua- ja keskaegse asulakoha – avastas arheoloog Mati Mandel 1983. aasta mais. Asula kultuurkihist kogutud leide (savinõukillud) säilitatakse Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogus (peanumber AI 5622). Objekt võeti nõukogude perioodil mitmetasandilise muinsuskaitse korralduse juures kohaliku (maakondliku) kaitse alla, toonane reg-nr oli sku-01. Eeldatavasti on tegemist Taani Hindamisraamatus (13. sajand) mainitud Jälgimäe külaga.</span>


source: A
code: 18912
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2391
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on peaaegu kolmnurkse üldkujuga, pealt lame, lääne-edela suunas madalduv raudkivi, mille idaküljest on tükk välja lõhutud. Kivi pikkus on põhja-lõuna suunas 3,6 m, laius ida-lääne suunas 3,3 m ning suurim kõrgus 1,4 m. Kivi pealispinnal on 18 kunstlikku lohku, läbimõõduga 5-10 cm, sügavusega 1-3,5 cm. 
</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saku vallas Jälgimäe külas, Allika talu elumajast 160 m lääne pool. Pärnu maanteest jääb mälestis 175 m kagusse, külateest 150 kirdesse. Mälestis paikneb söötis põllumaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistis avastati O. Raudmetsa poolt 1972. aastal. 1973. aastal koostas arheoloog Mati Mandel mälestise passi. Samal aastal võeti mälestis riikliku kaitse alla vana registrinumbriga 2391.</span>


source: A
code: 18923
name: Ohvrikivi "Ussikivi"
type: Ohvrikivi
alt_id: 448
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>"Ussikiviks" nimetatud mälestis kujutab endast 40-50 sentimeetri kõrgust ja 0,9-1,1 meetrise läbimõõduga ümarat raudkivi. Kivi on suuremalt osalt maapinnal. Peaaegu põhja-lõuna suunaliselt on kivi pealt ära tulnud kumera põhjaga lõhm, mille asemel on jäänud kivi pealispinda sügavam nõgu. Selle lohu põhjas on kivis paljandunud sõrmejämedune ussitaoliselt looklev teistsugusest kivimist vorp. "Ussi" pea ulatub kivi kirdeservale, "saba" ulatub umbsest nõo keskpaigast välja kivi tervele lääneküljele. "Ussi" kogupikkus ulatub meetrini. Sellest jämedamast ussist lõuna pool paikneb ida-lääne suunaliselt teine, mõne millimeetri jämedune lühem "uss". See on üsna sirge. Arvatavasti on "ussid" kunagi mudasse uuristatud ja hiljem teistsuguse materjaliga täitunud ning kivistunud käigud. Peale vihma koguneb kivi lohku "usside" peale umbes liiter vett, mida on kasutatud mitmesuguste haiguste ravimiseks.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Lokuti külas, Tõdva-Nabala kõrvalmaantee (A 11151) 1. kilomeetril. Mälestis jääb vahetult tee põhjaserva. Mälestisest 40 meetrit loode pool asub muinsuskaitsealune lahignupaik "Niidimägi" (reg nr 18922).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ussikivi on olnud ohvrikivina kasutusel uusima ajani. 1964. aastal võeti kivi riikliku kaitse alla. 1971. aastal koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 448.</span>


source: A
code: 18925
name: Kivikalme "Varetemägi"
type: Kalme
alt_id: 452
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ümbritsevast põllupinnast veidi esilekerkivat, ümara põhiplaaniga kivist söödiala. Kalme läbimõõt ulatub 12 meetrini, kõrgus ligikaudu 0,8 meetrini. Mälestise idaossa on tõenäoliselt viimase sõja ajal kaevatud kirde-edalasuunaline 6 m pikkune, 1,5 m laiune, 0,8 m sügavune tuulepesa. Mälestise lääne- ja lõunaservadesse on ümbritsevatelt põldudelt korjatud kive. Mälestisel kasvavad 2 pihlakat.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saku vallas Rahula küla maadel. Rahula-Saku riiklikust kõrvalmaanteest (A 11345) jääb mälestis 340 meetrit ida poole, Vaarla talu juurest minevast külateest 240 meetri kagusse. Mälestis asub põldude keskel kõrgemal kivisel alal. Kalme lähedusse  jääb ida pool paiknev kivihunnik.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis on riikliku kaitse all 1964. aastast alates. Mälestise pass, vana registrinumbriga 452  koostati 1972. aastal. Mälestisel ei ole läbi viidud teaduslikke kaevamisi, kuid kalme lähedalt on leitud savinõu põhjatükk ning 3 põletatud luud. Leide hoitakse Ajaloo Instituudis.</span>


source: A
code: 18926
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 2377
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht jääb suhteliselt tasasele maale, mis nõrgalt on idapoole kaldu. Suuremaid ja selgemaid nõgusid asula alal pole märgata. Asula alal esineb segatud kultuurkiht, mille värvus on pruunikas. Otse kalmete juures, sööditüki naabruses puutumata kultuurkihti ei leidu. Kalmetest 70-100 meetrit ida pool, eriti kultusekivi ümbruses on kohati hästisäilinud ja segamata kultuurkiht. Kultusekivist mõned meetrid põhja poole rajatud proovišurfist selgus, et heleda põhjaliiva peal on 70 sentimeetri paksune pruunika mulla kiht. Prooviaugu alal tuli umbes 40 sentimeetri sügavusel vastu 10-15 sentimeetri paksune intensiivne kultuurkiht, milles oli hulgaliselt põlenud rabedaid raudkive.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tõdva küla maadel, Tõdva-Nabala riiklikust kõrvalmaanteest (A1151) lõunas, kaitsealuste Saku kivikalmete (nr. 18928, 18929) ja poe vahelises põllunurgas. Asula alale jääb ka kaitsealune kultusekivi nr. 18930.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis kuulub ilmselt I aastatuhande algusesse eKr. Asulakoht registreeriti ja prooviaugud tehti 1971. aastal, leiud asuvad Ajaloo Instituudis. Samal aastal esitati asulakoht riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 2377.</span>


source: A
code: 18928
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 424
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis asub Nabala tee veeres. Arvatavasti on  tegemist tarandkalmega. Mälestise ristkülikut meenutavad kontuurid  on jälgitavad rohkem lõunaosas. Kalme koosneb kahest kihist. Alumine, tihedasti kamardunud kiht on laotud suurematest raudkividest ning kerkib 20-50 cm üle maapinna.  Alumise kalmejärgu pikkus on mõlemas suunas umbes 12 meetrit. Kalme teise kihi moodustavad kalme põhjaotsale ja selle vastu kuhjatud kivilasu, kuhu paistab kive olevat põllult juurde loobitud.  Kivikuhjatise mõõdud on põhja-lõuna suunas 6-7 meetrit, ida-lääne suunas 12-14 meetrit.  Kõrgus vanema kalmejärgu tasemelt on umbes 0,5 meetrit.  Kalme põhjaosa piir on lõhutud ja ebaselge. Teeehitusega 1970. aastal lükati teele ettejäänud kalme osa kalme peale hunnikusse. </span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tõdva külas, Tallinn-Rapla-Türi maantee (A 15) ning Tõdva-Nabala  kõrvalmaantee (A 11151) ristumiskohast 230 meetri kaugusel,  vahetult Tõdva-Nabala tee ääres. Mälestis paikneb keset põldu kerkival põhja-lõuna suunalisel rohusel  seljandikul, mis saavutab oma suurima kõrguse kalme kohal. Mälestis asub kaitsealuse asulakoha peal (reg nr 18926). Kalme vahetusse lähedusse jääb teine kalme (reg nr 18929).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmet on esmalt maininud J. Jung (III kd.).  1922. aastal nimetatakse kalmet R. Tamme poolt koostatatud Hageri kihelkonna kirjelduses, kus mainitakse, et kalmest olla kunagi välja tulnud mõõk. 1969. aastal kirjeldab Vello Lõugas kalmet tarandkalmena inspektsiooni aruandes Ajaloo Instituudile.   
Mälestis on riikliku kaitse all alates 1964. aastast. 1971. aastal koostati mälestise pass vana registrinumbriga 424.  1970. aastal leiti kalme lõhutud osast viikingiaegne odaots. Otsustades kalme kuju ja ehituse järgi oli kalme kasutusel I aastatuhande II poolel ning II aastatuhande algul.</span>


source: A
code: 18929
name: Kivikalme
type: Kalme
alt_id: 425
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast ristkülikukujulist, poole meetri kõrgust kivivaret,  mille sirged ja üsna selged servad on põhi-ilmakaarte järgi rihitud. Kalme kontuurid on selgemini eristatavad põhja-, ida- ja lõunaküljel, kus nad moodustavad selge astangu. Kalme on rajatud tihedalt paigutatud suurematest raudkividest. Kalme idakülje pikkus on 8,5 meetrit, põhjakülje pikkus on 7-7,5 meetrit. Kalmesse on rajatud 3-meetrise läbimõõduga kaevik või tulepesa, millest välja loobitud pinnas on kalme loodenurgas laiali. Kalme lõunaosale on veeretatud suuri raudkive.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tõdva külas, Tallinn-Rapla-Türi maantee (A 15) ning Tõdva-Nabala  kõrvalmaantee (A 11151) ristumiskohast 230 meetri kaugusel,  vahetult Tõdva-Nabala tee ääres. Mälestis paikneb keset põldu kerkival põhja-lõuna suunalisel rohusel  seljandikul, mis saavutab oma suurima kõrguse kalme kohal. Kalme jääb teise kalme (reg nr 18928) vahetusse naabrusesse, 30 meetrit lõuna poole. Mälestis asub kaitsealuse asulakoha peal (reg nr 18926).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmet on esmalt maininud J. Jung (III kd.). 1922. aastal nimetatakse kalmet R. Tamme poolt koostatatud Hageri kihelkonna kirjelduses. 1969.aastal kirjeldab Vello Lõugas kalmet tarandkalmena inspektsiooni aruandes Ajaloo Instituudile. 
Mälestis on riikliku kaitse all alates 1964. aastast. 1971. aastal koostati mälestise pass vana registri numbriga 424. 1969. aastal inspektsiooni käigus leiti kalmest keraamikat, noa katke ja põletatud luid. Leiud asuvad Ajaloo Instituudis. Otsustades kalme kuju ja ehituse järgi oli kalme kasutusel I aastatuhande II poolel ning II aastatuhande algul.</span>


source: A
code: 18930
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2378
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on 1,4 m kõrgune ning 9,8 m läbimõõduga kivirahn. Mälestise 3 m pikkune läänekülg on peaaegu täiesti sirge, kivi pealispind on suhteliselt lame ja läänepoole alanev. Kivisse on tehtud umbes poolsada 6-10 cm läbimõõduga ning 1-3 cm sügavusega lohku. Enamus lohkudest paiknevad kivi lääneserval. Mälestis on pealt murenenud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saku vallas Tõdva küla maadel. Tallinn-Rapla-Türi tugimaanteest (A 15) jääb muistis 350 m idasse, Tõdva-Nabala riiklikust kõrvalmaanteest (A 11151) jääb mälestis 90 m lõunasse,  lähedal asuvatest kivikalmetest ( reg nr 18928-18929) 90 m ida poole. 
Mälestis asub kaitsealuse asulakoha (reg nr 18926) territooriumil, üksikuna keset ülesküntud põllumaad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati 1971. aastal, samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati pass vana registrinumbriga 2378.</span>


source: A
code: 18932
name: Ohvriallikas "Silmaallikas"
type: Ohvriallikas
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Allikas asub Tõdva külas Ildase maaüksuse põhjaosas, Tallinn-Rapla-Täri maanteest (15. kilomeetril) 95 m lääne pool, maantee-äärsest Ildase talu vanast hoonest 150 m loode pool.</span>


source: A
code: 18933
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 2392
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on suur raudkivirahn, mis on pealtvaates peaaegu ümmargune, läänest vaadates trapetsikujuline, lõunast kolmnurkne ja teravatipuline. Kivi pikkus ida-lääne suunas on 5 m,  põhja-lõuna suunas 4 m ning kõrgus 2 m. Kivi suurim ümbermõõt on 14 m. Mälestise pealispinnal asuvad 3 lohku suurusega 5,5-7 cm ning sügavusega 0,8-1,8 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tänassilma külas, Pääsküla jõe ja Tänassilma kohaliku tee vahele jääval põllumassiivil. Mälestis jääb Väljamärdi talu hoonetest 430 m lõunasse, Pääsküla jõest umbes 270 m läände. Mälestisest 100 m kirde ning 260 m põhja pool paiknevad kivihunnikud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati 1972. aastal Oskar Raudmetsa poolt. 1973. aastal esitati muistis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati muistise  pass vana registrinumbriga 2392.</span>


source: A
code: 18935
name: Kivikalme "Vareteväli"
type: Kalme
alt_id: 709-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalme on säilinud ümbritsevast põllumaast 0,5 meetrit kõrgemale tõusva ovaalse põhiplaaniga künkana, mida lõhestavad temasse kaevatud kraavid. Künka keskele on kaevatud tsementpost, millest 0,5 meetrine osa ulatub välja. Posti ümber on säilinud umbes 3-3,5 meetri suurune kalmeala, mida piirab neljast küljest kraav. Kraavist väljaspoole jääb 1,5-2 meetri laiune tervem kalmevöönd. Lõuna-edela poolt piirab kalmet veel üks 1 meetri laiune kraav, millest omakorda lõunasse jääb veel 2 meetrit kalmeala. Kalme ümbruses põllumaal asuvate raudkivide rohkuse tõttu võib oletada, et kalmekiht ulatub kaugamalegi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Üksnurme külas, Kanama-Üksnurme riiklikust kõrvalmaanteest (A 11344) 40 meetrit kirde pool, endisest Üksnurme mõisa rehehoonest 50 meetrit loodes. Mälestis paikneb põllumaal  kõrgepingeliinide all.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimesed leiud on kalmest teada 1855. aastast. 1879. aastal leiti lisaks kolmnurkpeaga ehtenõel koos ketiga, käevõru, spiraalsõrmus jne. Kalmest pärinevad leiud asuvad Ajaloomuuseumis. Leidude järgi kuulub mälestis I aastatuhande lõppu või II aastatuhande algussesse.  Kalme kohta leidub andmeid A. Vassara poolt koostatud kirjelduses "Antikvaarilis-topograafiline kirjeldamisreis Lääne-Harjumaal ja Põhja-Läänemaal 1933". Vassari sõnul ei ole kalme hästi piiritletav, vaid kujutab endast pikliku ida-lääne suunalist mäge. Rahvajutu järgi olevat kalmel vanasti rahaugu põlemist nähtud. 
1975. aastal esitati kalme riikliku kaitse alla võtmiseks ning  koostati mälestise pass, mis kandis vana registrinumbrit 709.</span>


source: A
code: 18938
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 724-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Alliku küla on olnud tõenäoliselt tüüpiline ridaküla, paiknedes kõrgel, ida-kirde suunas järsult madalduval maal. Külast ida ja kirde pool on madalamad, kuivendatud põllud, lääne ja loode pool aga kõrge põllumaa. Külast vahetult ida-kirde pool, küla ja põllumaa piiril, kulgeb kagu-loode suunaline kuivenduskraav. Sellesse kraavi voolavad nüüd mitmete, mäenõlvalt väljuvate allikate veed. Nimetatud allikad on ilmselt iidsed küla veevõtukohad. Asulakoha avastamisel leiti Kloakse talust põhja pool maastikuinspektsiooni käigus  savinõukilde, mis on hoiul Eesti Ajaloomuuseumis. Kultuurkiht on asula territoorumil erineva paksusega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Alliku külas, Hüüru-Alliku kõrvalmaantee (A 11185) idaservas, ulatudes osaliselt ka tee alla. Mälestis jääb Alliku külatuumiku territoorimule, 5,6 hektari suurusele alale, mille ida-kirdepiiriks on kuivenduskraav, läänepiiriks maantee ning lõunaotsas põllumaa.  Asulakoha pikkus põhja-lõuna suunas on 365 meetrit, laius ida-lääne suunas 85-200 m. 

Mälestise väliskontuur on nähtav Maa-ameti põhikaardil kultuuriväärtuste kihil.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoht tekkis I aastatuhande II poolel. Muistse asula kultuurkihi avastas Mati Mandel 1979. aastal. Samal aastal esitati asulakoht riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati Mati Mandeli poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 724-k.</span>


source: A
code: 18940
name: Kalmistu "Surnumäe põld"
type: Kalmistu
alt_id: 720-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis asub suuremas osas endisel koolimaja krundil, mis kujutab endast ühtlase pinnaga rohtunud seljandikku. Kalmistu pikkus on vähemalt 80 m, laius põhja-lõuna suunas 70 m. Kalmistualal on maapind tasane.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Alliku külas,  Hüüru-Saue kõrvalmaantee (A 11129) ning Alliku-Laagri-Hüüru kõrvalmaantee (A 11184) kirdenurgas. Mälestis jääb ilmselt osaliselt Hüüru-Saue tee alla, paiknedes teeäärsel kõrgemal rohtunud seljandikul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kalmistu Alliku külas kuulub arvatavasti II aastatuhande I poolde. Kalmistu alale ehitati koolihoone kõrvalhoonetega, rajati viljapuuaed. 1913. aastal nn "Surnumäe põllult", koolihoonest 30 m kaugusel põhja poole jäävalt alalt,  leiti kaks savinõud müntidega (G. Niggol. Keila kihelkonna muinasjäänused,1922, lk.66). Samal aastal kaevas baltisaksa uurija A. Friedenthal seal välja ühe panustega matuse. Leiud sattusid välismaale (G.Niggol, lk.54). Kohalike elanike andmeil leitud 1930-40-ndatel kruusa võttes hulgaliselt surnuluid. Matuste suunda ei mäletata, samuti ei teata, et koos luudega mingeid esemeid oleks välja tulnud. Kalmistualalt leitud aardeleidudest on kirjutanud Evald Tõnisson kogumikus "Muistseid kalmeid ja aardeid"(Tallinn, 1962).
Kalmealalt leitud savinõukillud asuvad Ajaloomuuseumis. Kalmistu esitati kaitse alla võtmiseks 1976. aastal. Samal aastal koostati ka Mati Mandeli poolt mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 720-k.</span>


source: A
code: 18941
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 338-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on ebakorrapärase ovaalse kujuga sammaldunud ning murenenud raudkivi. Kultusekivi on kirde-edela suunas 2,8 m, loode-kagu suunas 2 m pikk. Kivi suurim ümbermõõt on 8 m, kõrgus 1,7 m. Mälestise pealispinnal asub umbes 37 murenenud põhjaga lohku. Suuremate lohkude läbimõõt on 7-9 cm, sügavus 2-3 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Alliku külas.  Hüüru-Alliku  riiklikust kõrvalmaanteest (A 11185) jääb mälestis 150 m lääne poole, mööda Hagalasse viivat põlluteed 70 m kaugusele. Mälestis paikneb põllumassiivi servaalal üksikute põõsastega kaetud rohumaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kultusekivi avastas 1972. aastal arheoloog Mati Mandel. Mälestise pass koostati 1973. aastal. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks vana registrinumbriga 338-k.</span>


source: A
code: 18944
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 721-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on kolmnurkse kujuga raudkivi, põhja-lõuna suunalise harjaga keskel. Harjast ida poole langeb kivi pind ühtlaselt umbes 30-kraadise nurga all, lääne suunas madaldub astmeliselt, nii et harja kõrvale jääb kohe lohk. Kivi on  põhja-lõuna suunas 6,5 m pikk ja ida-lääne suunas 5 m lai, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt 18 m ja kõrgus 1,3 m. Kivi pinnal, peamiselt harjal, leidub 8 korrapärast, ümara kujuga, kunstlikku lohku. Lohkude mõõtmed on 4,5- 6 cm, sügavus 0,5-1 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Alliku külas. Hüüru-Saue maantee (A 11192) 3,5 kilomeetril jääb mälestis 520 m edelasse. Loo talu juurest alla keeravast põlluteest asub mälestis 175 m loode pool. Kivi asub lagedal, lääne suunas madalduval karjamaal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esmakordselt registreeriti mälestis 1976. aastal Mati Mandeli poolt, samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 721-k.</span>


source: A
code: 18945
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 722-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on pealtvaates trapetsja kujuga, pealt lame raudkivi. Kivi pikkus on ida-lääne suunas 2,2 m, laius põhja-lõuna suunas 2,1 m, ümbermõõt maapinna lähedalt 7 m, kõrgus 0,5 m. Kivi lael on 15 korrapärast kunstlikku lohku. Lohud on suhteliselt madalad, paiknevad hajali üle kivi ning võivad olla seetõttu raskesti märgatavad. Lohkude läbimõõt 4-7 cm, sügavus 0,5-1,5 cm.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Alliku külas, Hüüru-Alliku ja Hüüru-Saue kõrvalmaanteede ristmikust u 185 m edelas, Hüüru-Saue tee 4,38 kilomeetrilt u 90 m lääneloodes, konteinerite laoplatsi lõunaservas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kivi kui muistise avastas 1974. aastal arheoloog Mati Mandel. Vanas registris oli mälestis registreeritud numbriga 722-k.</span>


source: A
code: 18951
name: Kalmistu "Kondimägi"
type: Kalmistu
alt_id: 718-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu asub ovaalse põhiplaaniga kirde-edela suunalisel kõrgendikul, mille pikkus on ca 55 m, laius 25 m ja suurim kõrgus 2 m. Loode, lääne ja kagu poolt piirab kalmistut põld, mujalt karjamaa. Kõrgendikku on liiva võtmisega tublisti lõhutud. Murukamaraga kattunud ja võssa kasvanud süvendeid võib näha kõrgendiku kaguosas. Neist suuremate mõõtmed on 3x4 m ja 2x2 m, sügavus 0,6 m. Kõrgendiku lõunaossa on aga kolhoosiaja alguses kaevatud siloauk. Piki kõrgendikku kulgeb 25 m pikkune, 2,5 m laiune ja 0,6 m sügavune süvend, mille põhjas paljandub paas. Niisiis on tegu loodusliku paekõrgendikuga, millel leidub ca 0,6 m paksuselt liiva. Paksem näib liivakiht olevat kõrgendiku kagu- ja lõunanõlval. Ilmselt ongi peamiselt seda paksemat liivakihti matmiseks kasutatud.
Mälestise pass 1978.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Endise administratiivse jaotuse kohaselt asub mälestis Harjumaa Keila kihelkonnas Jõgisoo külas endise Ratassepa talu maadel, talust ca 100 m põhja-kirde pool, vanast Tallinn-Pärnu maanteeharust ca 150 m ida-kagu pool.</span>


source: A
code: 18955
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 730-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoha kultuurkiht paikneb suhteliselt kõrgel, lõuna-kagu suunas madalduval põllumaal. Tema lõunaosa lähedal, maanteest läänes, on madal vesine allikakoht. Allikane näib olevat ka asula lõunaosa teest idas. Kultuurkiht on 40-60 cm paks, musta värvusega. Kiht sisaldab hulgaliselt loomaluid, põlenud kive, savinõukilde jm asulakohtadele iseloomulikku materjali. Künnikihi all võib olla säilinud segamata substantsi – ahjupõhju ja muid ehitustegevuse käigus maapinda süvendatud rajatiste jäänuseid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kiia külas, Tallinn-Paldiski 19.5 kilomeetril, seniseid uurimistulemusi arvestades teest ida-kagu pool, samal pool teed asuvast Kungla talust põhja pool. Mälestise lõunapiir on arvatavasti Paldiski maanteelt end. Peetri-Mõisakülla viiv harutee.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoha kultuurkihi avastas 5. mail 1979. aastal arheoloog Mati Mandel. Arheoloogi hinnangul on ilmselt tegemist Taani Hindamisraamatus mainitud Kiia külaga (Kienkylae), kus on olnud 12 adramaad (vt P. Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 427). Küla on olemas olnud veel 18. sajandil. Asulakiht on dateeritav ajavahemikku II at algus - 18. saj pKr. Mälestise passi koostas M. Mandel 1979. aastal, vanas registris kandis objekt numbrit 730-k.</span>


source: A
code: 18956
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 24-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas arheoloog Mati Mandel 1972. aastal, kivi esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1974. aastal, 1975. aastal koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18957
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 25-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistis on trapetsja üldkujuga raudkivi, mille kaguservast on u 0,5 m pikkune ja 0,3 m laiune tükk välja murdunud. Kivi on ida-lääne suunas 2,2 m pikk, põhja-lõuna suunas 2 m lai, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt on 7 m. Kivi on u 1 m kõrgune. Kivi suhteliselt lamedal lael, selle idaosas, on 1 korrapärane kunstlik lohk (läbimõõt 6 cm, sügavus 2 cm).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivi asub Saue vallas Kiia külas Väravavahi maaüksusel, Tallinn-Paldiski maantee (põhimaantee nr 8) 18,9 kilomeetril, 25 m teest lääne pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas 1972. aastal arheoloog Mati Mandel. Kivi esitati kaitse alla võtmiseks 1974. aastal, samal aastal koostati mälestisele pass.</span>


source: A
code: 18958
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 23-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on kolmnurkse põhiplaaniga raudkiviga, mille läbimõõt on ida-lääne suunas 3 m ning põhja-lõuna suunas 2,8 m. Kivi kõrgus on u 2 m ja suurim ümbermõõt on u 10 m. Kivi lael, mis langeb kagu suunas 40° all leidub mitmes rühmas kokku 42 korrapärast lohku, neist selgemapiirilised põhjatipus.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi juurde pääseb Tallinn-Paldiski maanteelt Kiia külast Vääna viivat teed mööda, see jääb antud teest 110 m kaugusele edela poole. Kivi paikneb suhteliselt madalal, lääne suunas madalduval rohumaal. Kultusekivi koordinaadid: X 6580947,5 Y 527 367,1.</span>


source: A
code: 18961
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 731-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis paikneb suhteliselt kõrgel, loode suunas madalduval rohumaal. Ümbrusest on kunagi, ilmselt sajandi algul, kruusa võetud. Sellest annavad tunnistust nüüd juba kamardunud madalad kruusaaugud ja ka kivi ise on küljeli vajunud. Praegu on kivi pealtvaates ovaalne. Tema loodeküljel leidub 35 korrapärast kunstlikku lohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 4-7 sentimeetrini, sügavus 0,5-2,5 sentimeetrini.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Kiia külas, Uuevälja talu maadel, Kiia- Vääna-Viti kõrvalmaanteest (A 11410) 100 meetrit edelas. Taluhoonetest jääb kivi 80 meetrit lõuna poole, söötis rohumaale.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis registreeriti Mati Mandel`i poolt 1977. aastal. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks ning koostati mälestise pass, mis vana registri järgi kandis numbrit 731-k.</span>


source: A
code: 18964
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 717-k
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Asulakoht paikneb Pääsküla jõe orus, suhteliselt madalal alal. Tema põhjapiiriks on Pääsküla jõgi, kuigi kultuurkihti võib esineda ka jõe põhjakaldal, läänepiiriks on raudtee. Idapiir kulgeb Tallinn-Pärnu-Ikla maanteest u 200 m ida pool, lõunapiir Pääsküla jõest 150 m lõuna pool. Seega hõlmab asulakoha pindala u 250 x 150 m suuruse ala.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoha kultuurkiht on avastatud 30.10.1980 M.Mandeli ja T.Sepa poolt. Leitud savinõukilde. Kultuurkiht peaks kuuluma 13.sajandi I veerandil kirjeldatud Pääsküla (Peskulae) külale, kus tol ajal oli Taani Hindamisraamatu andmetel 20 adramaad.</span>


source: A
code: 18966
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on pealtvaates ümarovaalse üldkujuga, küljelt vaadates sadulakujuline. Kivi on 2,45 m pikk ja 2,2 m lai, suurim kõrgus kuni 1 m, madalam osa 0,7 m. Kivi paikneb edela-kirde suunaliselt, edelaosa on kõrgem. Tegemist on suhteliselt konarliku pinnaga, kuid samas mitte väga suurekristallilise raudkiviga. Kivi kõrgemal nukil on vähemalt 4 lohku, madalamal osal vähemalt 1 lohk.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Pällu külas Männiku talust 200 m lõuna pool, Ääsmäe-Kernu kõrvalmaantee (nr 11406) 2. kilomeetril, umbes 55 m kaugusel teest loodes.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas 1990-ndatel aastatel arheoloog Mati Mandel.</span>


source: A
code: 18967
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 18-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on ovaalse üldkujuga, ida-lääne suunas 2,8 m pikk, põhja-lõuna suunas 1,8 m lai ja 1,6 meetri kõrgune raudkivi. Kivi suurim ümbermõõt ulatub 8 meetrini. Kivi lamedal pealispinnal on 0,7x 0,4 m alal 5 korrapärast kunstlikku lohukest. Lohkude läbimõõt ulatub 6,5-8 cm-ni, sügavus 0,5-1,5 cm-ni.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Püha külas, Hüüru-Saue kõrvalmaanteest (A 11192) 50 m kaugusel kõrgemal põllumaal. Uuetoa talu hoonetest jääb mälestis 180 m lõuna poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati 1972. aastal Mati Mandel`i poolt. 1973. aastal esitati kultusekivi riikliku kaitse alla võtmiseks, samal aastal koostati mälestise pass. Passi täiendati 1974. aastal. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 18-k.</span>


source: A
code: 18970
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 735-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivi on pealtvaates nelinurkse üldkujuga, pealt lohkus. Lohku (või lõhesse) on 3x4 m suurusele alale kogutud hulk väikesi põllukive, kivide vahel on muld. Kivide ja mulla alla on mattunud ka kivi madal lõunakülg. Kivi on ida-lääne suunas umbes 5 m pikk, põhja-lõuna suunas 4,5 m lai, suurim ümbermõõt maapinna lähedalt on 16,8 m, kõrgus lääneservas 1,1 m. Kivi kõrgemas osas on 0,7x0,3 m suurusel alal 5 korrapärast kunstlikku lohukest (läbimõõt 6-7 cm, sügavus 0,5-1,5 cm).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Tuula külas. Kivi jääb endisest Tuula mõisast 1,1 km edela poole, Keila-Ääsmäe riikliku kõrvalmaantee (A 11370) 4,5 km-l lääne poole keerava tee ääres (tee viib mh end. prügila juurde), 0,7 km kaugusel nimetatud ristmikust. Kivi jääb külateest 143 m lõuna poole, põlluvahetee lähedusse. Mälestis paikneb põllul, Mäe talust 170 m ida pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kultusekivi avastas 1978. aastal arheoloog Mati Mandel. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks vana registrinumbriga 735-k. M. Mandel koostas mälestise passi 1979. aastal.</span>


source: A
code: 18971
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 737-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on pealtvaates trapetsja üldkujuga raudkivi. Kivi pikkus ida-lääne suunas on 4,8 m, laius põhja-lõuna suunas 4 m, kõrgus 1,85 m, suurim ümbermõõt 16 m. Kivi kõrgemas osas, peamiselt ida-läänesuunalisel harjal, on 11 korrapärast kunstlikku lohku. Lohud on 5-8 cm läbimõõduga ja 0,5-3 cm sügavused.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kultusekivi asub Tuula külas Liivamäe maaüksusel, Tuula-Ääsmäe teest 370 m ida pool, Tänavaotsa talust 225 m kagu pool, Lepiku-Vanatoa talust 250 m loode pool. Mälestis on suhteliselt kõrgel, põhja ja kirde suunas madalduval põllumaal, kahe põllul kasvava tamme vahel, nendega ühel joonel - kivi jääb põhjapoolsest tammest 50 m lõuna-edela poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kultusekivi avastas 1976. aastal arheoloog Mati Mandel. Samal aastal esitati mälestis riikliku kaitse alla võtmiseks vana registrinumbriga 737-k ja koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18973
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 234-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muistise avastas 1973. aastal arheoloog Mati Mandel, samal aastal koostati muistise pass. Kivi esitati riikliku kaitse alla võtmiseks 1974. aastal.</span>


source: A
code: 18976
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 726-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht paikneb võrdlemisi kõrgel, lääne-loode poole madalduval maal, vesise heinamaalapi (külavainu) ümbruses. Sellel maalapil on leidunud ka mitmeid allikaid. Neist peamine asub Allika talu aida juures ja on tehtud kaevuks. Asulakoha kultuurkiht on praegu osaliselt taluhoonete, osaliselt põllu- ja aiamaalappide all. Kultuurkihi paksus on asulakoha territooriumil erinev, keskmiselt on see 50-60 cm. Intensiivse tumedusega kultuurkihti leidub Allika, keskküla ja Lodi talude ümbruses.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Asub Vanamõisa küla tuumikus, endiste Allika ja Keskküla talude ümbruses. Asulakoht jääb Saue raudteejaamast 600-700 m põhja poole, raudteejaamast Alliku külla ja Hüürule viivast teest lääne poole. Asulakoht hõlmab põhja-lõuna suunas ca 300 m pikkuse ja ida-lääne suunas 200 m laiuse ala, kusjuures tema lõunapiiriks on Keskküla ja Antsu talude krundi lõunapiir, põhjapiiriks Vana-Reinu talu elumaja, idapiiriks maantee ja läänepiiriks Kärneri talu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakoha kultuurkiht on avastatud 09.05.1979 arheoloog M.Mandeli poolt. Ilmselt on tegemist 13.sajandil Taani Hindamisraamatus mainitud Kerguta (Kircotaen) külaga, kus oli siis 12 adramaad. Avastamisel leiti savinõukilde.</span>


source: A
code: 18979
name: Ohvriallikas "Sõeru allikas"
type: Ohvriallikas
alt_id: 727-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Allikas asub Vanamõisa külast loode poole jääva kõrgema põllumaa ääres, sellest 10-kond m edela pool kohati soostunud metsas. Allika ümbrusse jääb umbes 50 m laiune, kirde-edela suunaline, lepavõssa ja metsa kasvanud madalam ala. Selles jookseb allika kohast algav, u 1-1,5 m laiune ojasäng. Oja on väljunud 18 m läbimõõduga, 2003. aasta varasügisel kuivast ja rohtukasvanud, lohust ning voolanud edela suunas. Lohu keskele on moodustunud 7-8 m läbimõõduga saar. Saarel, nagu ka allika ümbruses, kasvavad lepad. Algselt võis tegemist olla ühe suurema allikaga, mis KKT koostamise ajal aga oli kuivanud. Tõenäoliselt väljus vesi mitmest kohast. Allika lohu põllupoolsest servast u 2-3 m kirde pool paikneb vana kiviaiatald. Väiksemaid, kuni 0,5 m läbimõõduga kive leidub ka allikalohus, oletatavate vee väljavoolu kohtade ümbruses.</span>


source: A
code: 18981
name: Kivikalme
type: Kalme
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tarandekalme kujutab endast kagu-loode suunalist, veidi kaarjalt kulgevat 37 m pikkust, maksimaalselt 9 m laiust ja 0,8 m kõrgust murukamarasse kasvanud küngast. Künkal on laugjad nõlvad ja kolm kõrgemat piirkonda. Kõige suurem, 9 m läbimõõduga 0,8 m kõrgune ala laiub kõrgendiku kaguotsas. Kõrgendiku loodepoolses osas eristub aga järjestikku kaks 7 m läbimõõduga ja samuti 0,8 m kõrgust osa. Vahepeal on veidi madalamad, kuid siiski ümbritsevast põllust kõrgemad osad. Avastatud kalmealalt ulatub edasi kagu ja loode poole veel kalmest madalam, kuid ikkagi muust rohumaa pinnast mõnevõrra (ca 30-40 cm) kõrgem ala, mille osas on ebaselge, kujutab see endast kalmet või enam mitte. Kagusse ulatub see edasi umbes 15 m pikkuselt ning madaldub siis, loodesse aga 30 m ulatuses, kust lähtub kaarjalt lääne suunas rida erinevaid, kuid ühel veidi kõrgemal alal asuvaid künkaid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kivikalme asub Harku-Vatsla teelt Kodasema külla viivast haruteest loode pool, Kodasema Kainu (Kaina) talust ja Kaasiku elumajast (endine Sepa talu ala) põhja pool, Altsauna talust idas. 
Ala, kus kalme paikneb  on kõrge, lage ja tasane rohumaa, kus kõik kõrgendikud, künkad ja lohud on inimtekkelised. Kalme asub antud ala kõrgeimas osas. Maapind madaldub seal igas suunas: kõige selgemalt lääne ja edela suunas, veidi laugjamalt aga lõuna ja ida suunas. Põhja suunas on langus vaevumärgatav. Mullapind on sellel alal väga õhuke, nii ei mäletatagi, et rohumaa oleks kunagi olnud kasutusel põlluna. Kirdest piirneb rohumaa uuselamute (individuaalmajade) kruntidega, ida-kagust ja lõunast Kodasema külla viiva teega, millest ida kagu pool on kadakatesse kasvav söödiala. Kaugemal loodes piirneb rohumaa Kuke ja Jaagu taludega.</span>


source: A
code: 18982
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 11-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis on ebakorrapärase nelinurkse üldkujuga, kõrgema keskosaga raudkivi. Kivi pikkus põhja-lõuna suunas on 3,1 m, laius ida-lääne suunas on 2,6 m, ümbermõõt maapinna lähedalt on 11 m, suurim kõrgus 1,2 m. Kivi küljed langevad kõrgemast keskosast 45 kraadi all. Mälestise kolmnurkses kõrgemas keskosas on 1 m pikkusel alal 3 korrapärast kunstlikku lohukest.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Vatsla külas, Harkult Vatsla külla viivast teest 80 m edelas, Laane talust 150 meetrit lõuna pool kasutamata karjamaal.  Üle mälestise kulgeb elektriliin.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kultusekivi avastas 1973. aastal arheoloog Mati Mandel. 1974. aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks, samal aastal koostas M. Mandel mälestise passi. Vana registri järgi kandis mälestis numbrit 11-k.</span>


source: A
code: 18984
name: Kultusekivi
type: Kultusekivi
alt_id: 6-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestis kujutab endast suurt punakat värvi ja suurte kristallidega rändrahnu, mida on otsast lõhutud. Kivi kõrgus on 2,2 m. Peaaegu kõik kivi seinad on püstloodjad. Mälestise kagukülg on maha raiutud, maharaiutud osa põhi on alles ja annab ligikaudse ettekujutse kivi algsest suurusest. Üks kivi küljest maha raiutud tükk vedeleb kivi kõrval rohus. Kivi loodeküljel on üks väljaulatuv püstjate seintega osa, mis tungib umbes meetrijagu põhjanurgast esile.  Kivi lae põhjapoolne osa on poolkaares kõrgem kui kesk- ja lõunaosa. Kõrguste vahe ulatub seejuures isegi poole meetrini. Kivilae kõrgemas osas paiknevad kivi 5 lohku. Kivi läbimõõt nii lõuna-põhja kui loode-kagu suunas on 4,5 m. Lohkude läbimõõt ulatub 5-8 cm-ni, sügavus 0,8-2,4 cm-ni.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Vatsla küla keskosas, Kodasema küla poole viivast teest edelas,  Loogasauna talu juurest krossiraja juurde viivat teed mööda 570 meetrit. Mälestis jääb krossirajast umbes 100 meetrit lõuna poole, talu õueala piirile, Järska talust umbes 230 meetrit lääne poole.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestis avastati kodu-uurija Oskar Raudmetsa poolt 1973. aastal. 1974. aastal esitati kivi riikliku kaitse alla võtmiseks. 1975. aastal koostati Vello Lõugase poolt mälestise pass, mis kandis vana registri järgi numbrit 6-k.</span>


source: A
code: 18986
name: Asulakoht
type: Asulakoht
alt_id: 732-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asulakoht hõlmab praeguse küla loodepoolse osa, kagu-loode suunas u 300 m pikkuse ja kirde-edela suunas u 150-200 m laiuse piirkonna (külateest kirde pool 50-70 m laiuse vööndi ja edela pool 100-130 m laiuse vööndi. Kuusiku ja Saare talust loodes paikneb asulakoht suhteliselt madalal heinamaal ja põllul, Kuusiku ja Vainu talude vahel aga kõrgemal põllul. 
Asulakihti iseloomustab tumepruun huumuserikas muld, milles leidub savinõukilde, loomaluid jm asuakohale iseloomulikku arheoloogilist materjali.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Ääsmäe külas Kuusiku ja Saare talu maadel,  Ääsmäe mõisa teelt (kõrvalmaantee 11403) kagusse, Ääsmäe-Hageri tee poole pöörduva külatee ääres, mõisast 0,5 km kagu pool.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Asulakohtadeks nimetatakse paiku, kus on kompaktselt säilinud otsesele elutegevusele viitav arheoloogiline kultuurkiht: ehitiste ja kollete jäänused, esemed, toidujäänused jne. Mõni asulakoht on kasutusel olnud lühiajaliselt, teine jällegi aastasadu. Kui kiviaja külad ja laagripaigad rajati peamiselt veekogude äärde, siis edaspidi on elukoha valik sõltunud karjakasvatuseks ja põlluharimiseks sobilikest maadest. Varase põlluharimise ajal otsiti üles kergesti haritavad maad, kuid need kurnati kiiresti ära, mistõttu jäid neis paigus asuladki lühiajaliseks. Varasel rauaajal valitud elupaigad on sageli paiknenud juba samal kohal praeguste küladega. Keskmisel rauaajal aga olid asulad sageli linnuste vahetus läheduses. Hilise rauaaja ja keskaja asustuspilt on olnud üsna sarnane. Suur maastiku ümberkorraldus ja paljude, sageli juba muinasajal rajatud külade likvideerimine jääb 18.–19. sajandisse, kui rajati suured mõisapõllud ja krunditi talud.

Ääsmäe küla on mainitud juba Taani Hindamisraamatus (vt P. Johansen 1933. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Kopenhagen-Reval, lk 320-321). Külas oli 13. sajandi I poolel 20 adramaad. 

Ääsmäe muistse küla kultuurkihi avastas 1977. aastal arheoloog Mati Mandel. Asulakohalt leitud esemed on hoiul Eesti Ajaloomuuseumis. M. Mandeli hinnangul on tegemist I at lõpu ja II at AD esimesel poolel eksisteerinud asulakohaga. 1978. aastal esitati muistis riikliku kaitse alla võtmiseks (vana reg nr 732-k) ning koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18987
name: Kalmistu
type: Kalmistu
alt_id: 733-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu hõlmab külateest vahetult lääne poole jääva põhja-lõuna suunalise liivaseljandiku kõrgema osa, põhja-lõuna suunas umbes 80 m pikkune ja ida-lääne suunas 60 m laiune ala. Umbes 2 m ümbritsevast alast kõrgema seljandiku ida- ja kaguserv on liivavõtmisega järsuks muudetud. Kõikjal leidub 1-2 m läbimõõduga ja suuremaid liivavõtmise- ja kartuliauke.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kalmistu asub Ääsmäe külas Liivamäe maaüksusel, Ääsmäe mõisast tulevast külateest lääne pool, nimetatud külatee ja Ääsmäe-Hageri tee (kõrvalmaantee 11247) ristumiskohast 0,5 km põhja pool. Liivamäe talust vahetult lääne pool, laudahoonest põhjas. Üle kalmistu läheb elektriliin.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Liivamäe talu elanikud on liiva võttes ja kartuliauke kaevates korduvalt sattunud inimluudele. Kalmistu pärineb arvatavasti 15.-18. sajandist. 

Kalmistu on muistisena registreeritud 1978. aastal, samal aastal esitati see riikliku kaitse alla võtmiseks (vana reg nr 733-k) ja arheoloog Mati Mandeli poolt koostati mälestise pass.</span>


source: A
code: 18990
name: Kivilabürint
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ligi kümnemeetrise läbimõõduga kivilabürint on laotud kahekordse spiraalina 10-20 cm läbimõõduga kividest. Labürindi kõrvale on laotud samasugustest kividest nimetähed DW ja arv 1849.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pärimuse järgi on kivilabürindi ehitanud rootslasest ohvitser David Weckman, kes tuli Aksile 1808. aastal, kui Sveaborgi kindlus alistus venelastele. Prangli elanikud tunnevad labürinti türgi linna nime all.</span>


source: A
code: 19791
name: Skulptuur "Noorus", A.Kuulbusch, 1972 (pronks)
type: kunstimälestis
alt_id: 256k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Figuuride kõrgus umbes 182 cm, alusplaadi mõõdud 71 x 130 cm.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Skulptuur oli Aime Kuulbuschi 1969. aastal modelleeritud kooli diplomitöö. Selle juhendajaks oli skulptor prof. Aleksander Kaasik, retsensent – skulptor Edgar Viies. Õisu Toiduainetetööstuse Tehnikumi 50. aastapäeva puhul telliti vastav pronksist teos Kultuuriministeeriumi poolt.</span>


source: A
code: 19884
name: Skulptuur "Anrepi lõvi", 19.saj. I pool (pronks, maakivi)
type: kunstimälestis
alt_id: 1226
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>See on Reinhold von Anrepi mälestusmärk Kärstna Kabelimäel. Reinhold von Anrep (1760-1807) langes  Ida Preisimaal Mohrungeni all. Mälestussamba tellis tema poeg Joseph von Anrep 1843.a. Berliini valukojast ja arvatavasti on ta valatud Christian Daniel Rauchi vormi järgi. Esimese puhkava lõvi valas Rauch 1826.a. kindral  Gerhard von Scharnhorsti  monumendi jaoks Berliinis Invalidenfriedhofil.</span>


source: A
code: 19916
name: Skulptuur "Seakarjus", M.Duhhomjonok, 1974 (dolomiit)
type: kunstimälestis
alt_id: 249k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muinsuskaitse all alates 1980. a. – Viljandi rajooni kohaliku tähtsusega mälestis nr. 249
</span>


source: A
code: 20067
name: Skulptuur "Hülged", A.Sepp, 1952 (graniit)
type: kunstimälestis
alt_id: 242k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muinsuskaitse all alates 1980.a. – Viljandi rajooni kohaliku tähtsusega kunstimälestis nr. 242</span>


source: A
code: 20068
name: Skulptuur "Noor tehnik", A.Sepp, 1961 (graniit)
type: kunstimälestis
alt_id: 243k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muinsuskaitse all alates 1980.a. – Viljandi rajooni kohaliku tähtsusega kunstimälestis nr. 243</span>


source: A
code: 20069
name: Skulptuur "Laps vasikaga", A. Sepp, 1962 (graniit)
type: kunstimälestis
alt_id: 244k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muinsuskaitse all alates 1980.a. – Viljandi rajooni kohaliku tähtsusega kunstimälestis nr. 244

</span>


source: A
code: 20070
name: Monument "J.Köler", E.Viies, 1976 (pronks, graniit)
type: kunstimälestis
alt_id: a
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Johann Köleri mälestussammas kujutab vasakus käes paletti ja pintsleid, paremas käes pintslit hoidvat, maalikunstnikku tööhoos. Graniitalusel pronksist figuur kujutab Kölerit hoogsalt maalimas. Graniitaluse esiküljel on graveeritud tekst "JOHANN KÖLER  ИОХАН КЕЛЕР 1826-1899". Kuju kõrgus on 3,2 m ning paikneb lihtsal kvadraatsel roosast graniidist soklil.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>E.Viiese ja R.Luubi loodud Eesti silmapaistvat kunstnikku Johann Kölerit kujutav monumentaalskulptuur asub Oru ja Lossi tänava nurgale kujundatud pargis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mälestussammas avati 10. septembril 1976.</span>


source: A
code: 20282
name: Ratasrist, 17.saj. (Vasalemma marmor)
type: kunstimälestis
alt_id: 196-k
description:
<strong>Ajalugu: </strong><span>Muinsuskaitse all alates 1982. a., Jõgeva raj. kohaliku tähtsusega kunstimälestis nr. 196.</span>


source: A
code: 20797
name: Kaarma kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 336
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaarma Peetri ja Pauli kirikul oli algselt ühelööviline
kolme võlvikuga pikihoone, O-s kitsam 4-nurkne koorivõlvik, selle N-küljel ühekorruseline käärkamber. W-fassaadil oli portaali kohal püstaken, otsaviilus puust kellaärkel. Torn puudus.  Algkirikul olid kant kividest nurgaketid, kaldlõikega sokliliist, profileeritud räästakarniis, kitsad tugipiilarid (hiljem tugevdatud), pikad kitsad ehisraamistikuta aknad (allosas kinni müüritud), mille lamedalt teravkaarsed müüriavad väljapoole märgatavalt avarduvad, ja kaks tähelepanuväärset teravkaarportaali. W-seinas (tornimüüriga osaliselt varjatud) on 2-astmeline sammasportaal (sambatüvesed hävinud), mille arhivoldimõikal on seitse profileeritud tüvesevõru ja kaarava all kolm rõhtsat põikmõikakest. Sammaste baasiprofiil koosneb kahest ümarvöödist ja nende vahele lükitud rihvast, alumist ümarvööti kaunistas nurgaleht. N-portaalil (kinni müüritud) on kolmik-ümarkaarne tümpanoniava; palendi astmenurgas on samba asemel turbaga servista-tud post, mida talumi vahendusel jätkab arhivoldimõigas; turba mõlemal küljel on rihvad, mis turba allotsa juures ühinevad kahe tõusva lainevormina, kuid ülal talumi all lehepaarikutena. Raske kraena eenduv lai välisaste moodustab hoone sokliga seotud pideva raamistuse. Portaalid tegid Vestfaali ja Saksi kunstiringist tulnud erinevad meistrid. — Interjööris on algsel kujul säilinud ainult koor, kus kuplita oli laotud ristvõlvil on 4-nurkse ristlõikega kilpkaared ja diagonaalroided, mis toetuvad vikkelsammastele. Kahe postiga eendtoed nurkades päädivad profileeritud talumiliistuga, mille all postide vahel oli kas konsool või rippkolonett (säilinud vaid kapiteelid). Analoogsed olid ilmselt ka pikihoone võlvid, kus vööndkaari toetasid püstiste külgastmetega pilastrid (sama Valjala kirikus). — Nõrga vundamendiga seinte väljavajumise tagajärjel varisesid pikihoone võlvid ilmselt juba 13. s. ja asendati seejärel puulaega. 15. s. algul püstitati W-küljele 4-nurkne torn, mille O-sein toetub W-viilule (kivi-osa kõrgus 25 m, kiiver 13,9 m) ja alumine korrus moodustab lahtise eeskoja. 15. s. II v. võl-viti pikihoone Tallinna meistrite juhtimisel uuesti ja muudeti 2-lööviliseks; tugipiilareid tugevdati kapitaalselt. Uut ruumipilti iseloomustavad tugevate     vööndkaartega seotud servjoonvõlvid, mis toetuvad saledatele 8-tahulistele piilaritele ja vanadele eendtugedele. Tallinna-päraselt profileeritud vööndkaarte otsad koonduvad pärjana ümber piilarite talumi Piilarite tüvesel on kiriku kaitsepühakute kujutised ja patroonide vapid, sokliastmel sümboolsed reljeef kujutised nn. metsikust jahist ja paradiisi tuvidega elupuust (vrd. Padise kloostrikiriku    konsoolidega).  Käärkamber on  2-võlvikuline ja piscinaga. Seda täiendati pärast pikihoone võlvide varingut II korrusega, kus on suur kamin, mille kummi esikülge kannab erandlik hammaskaar. Võimalik et müüritrepiga ühendatud uut korrust käsutasid palverändurid ööbimispaigana. Ukseava koori N-seinas on uusaegne(viis arvat. oreliväärile]. Rikkalikest keskaegsetest seinamaalingutest on koori välisküljel säilinud räästaaluse laia palmettfriisi katkendeid ja koori siseküljel eri aegadest pärinevaid dekoratiivseid ja figuraalseid osi. Illusionistliku ümar akna kujutis on restaureeritud. 1990. a-te alguses taastati pikihoone katust 3,5 m võrra kõrgendades tema esialgne kuju, ühtlasi taastati algkiriku juurdekuulunud ning hilisemate massiivsete tugipiilarite varjul osaliselt säilinudalgupärased saledad tugipiilarid pikihoone N- ja S-küljel (taastamisproj. 1990, arh.T. Parmakson). — Sisustuses kolm keskaegset altarimensat, ristimiskivi (13. s.)r puuskulptuur «Joosep» (Põhja-Saksa koolkond, u. 1450), hilisgooti tiibaltar (valmistatud Lübeckis, kingiti kirikule 1547; skulptuurid enamikus Saaremaa Muuseumis), renessansskantsel(J. Jakobson, 1645), barokk-epitaaf (N-portaali kohal, polükroomne puunikerdus, 17. s.II p. kaks raidkivist epitaafi (17. s.), kaks vapp-epitaafi (polükroomne puunikerdus, 17.ja 18. s.)- (Villem Raam,  Eesti Arhitektuur)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1270.a. alguseks oli kirik piiskop Hermanni eestvõttel tõenäoliselt üles ehitatud. Torniportaali kohal paiknev kivitahvel viitab kiriku valmimisele 1407.(mis arvatavalt on siiski  W-küljele 4-nurkse torni valmimis aasta), pikihoone võlviti kahe lööviliseks Tallinna ehitusmeistri juhtimisel 15.s. II v.
Suurem remont toimus 18.s. esimesel poolel. 19.s. ehitustegevuse kohta puuduvad andmed. 20.s. alguseks oli kiriku seisukord muutunud avariiohtlikuks. Sama on jätkus ka sajandi teisel poolel.</span>


source: A
code: 20798
name: Kaarma kirikuaia ja pastoraadi piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirikuaeda ja pastoraadikompleksi ümbritsevad paekivist ca 1m kõrgused Saaremaa tüüpiline kiviaed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s.</span>


source: A
code: 20799
name: Kaarma pastoraadi peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: 337
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on  dolomiidist, osaliselt roog-, osaliselt eterniitkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Uuringute alusel on oletatud, et Kaarma pastoraadihoone kohal on toimunud aktiivne elutegevus tükk aega enne kirikuehitajate saabumist (sellele viitab keldriseina alt leitud kahepoolega luukamm, mis võib pärineda 11.-13.saj.) Kirikuehitajate saabumiseks oli sinna tekkinud juba 1,5 m kultuurkiht.
Hoone rekonstrueerimisel 1991 tuli ilmsiks 2-ruumiline, 21,7 m pikkune kelder (hoone enda pikkus 48 m). Kahe ruumi vahelises seinas paikneb ainukese ülespääsuna müüritrepp. Välisseintes on kandiliste raidpiitadega arhailise kujuga aknad. Ruume kattis talalagi. Seina paksus 1,4 m viitab sellele, et keldri kohal pidi paiknema mitmekorruseline kivihoone. On oletatud, et kivihoone võib olla kirikust varasem või üheaegne selle esimese etapiga.
 Praegust, põhiosas 18. saj. ehitatud peahoonet on hilisematel aegadel laiendatud mõlemas suunas, kuni see saavutas tänapäevase mahu ja valdavalt klassitsistliku (uksed, aknad) üldilme. Hoone restaureerimisprojekti autor (proj. 1991,)  on  arh. T. Parmakson
(Eesti Arhitektuur; Kersti Markus, Tiina-Mall Kreem, Anu Mänd Kaarma kirik, Eesti kirikud 1, Tallinn 2003)
 </span>


source: A
code: 20800
name: Kaarma pastoraadi ait
type: ehitismälestis
alt_id: 337
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on  dolomiidist ja osaliselt krohvitud. Ait on kahekambriline.  Esifassaadil lauda poolne hoone osa toetub dolomiidist postidele. Hoonel on poolkelpkatus, mis algselt oli kaetud rooga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.sajandil pastor Wilkeni ametiajal (1714-1754).</span>


source: A
code: 20801
name: Kaarma pastoraadi lauda varemed
type: ehitismälestis
alt_id: 337
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone oli  dolomiidist, kaetud roogkatusega. 1960ndatel kasutusel veel laudana, 2007.a. säilinud vaid varemed.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Laut asub pastoraadi aida kõrval.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s.</span>


source: A
code: 20802
name: Kaarma pastoraadi kaev
type: ehitismälestis
alt_id: 337
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaev on dolomiidist raketega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.saj.</span>


source: A
code: 20803
name: Kaarma pastoraadi kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on  dolomiidist, mätaskatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s.</span>


source: A
code: 20804
name: Kaarma pastoraadi piimaköök
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on  dolomiidist, roogkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.sajandil, ümberehitused (II korruse väljaehitus jm) toimunud 20.sajandi lõpul.</span>


source: A
code: 20805
name: Kaarma koolimaja
type: ehitismälestis
alt_id: 338
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mälestise ajalooline kuju ja maht on säilinud. Tegemist on kõrge poolkelpkatusega ühekordse ehitisega, mis koosneb kahest osast: paekivist põhihoonest ja ülekrohvitud palkseintega hilisemast tiibhoonest. Algne rookatus on asendatud eterniidiga, osaliselt on säilinud originaalne tuulekast. Sümmeetrilise lahendusega fassaadidel on enamus avasid algsed, aknad on uuendatud, säilinud on vana valdmiku ja diagonaallaudisega peauks. Põhihoonel on seinapinnast eenduvad paekivist sakmik-nurgakvaadrikivid. Maja algne plaanilahendus on suures osas säilinud. Hoone keskel on originaalne roovialune-mantelkorsten, millesse on ehitatud saun ja abiruumid. Peahoone vasakus tiivas on täna eluruumid, paremas endised kooliruumid. Hoone siseviimistlus on uuendatud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis paikneb Kaarma krikust ca 1 km kaugusel Kirikukülas Kaarma-Aste maantee ääres Tassi maaüksusel.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Kaarma koolimaja, end köstrimaja ehitati 1863. a. Kaarma kirikumõisa maa lahustükile Kaarma-Kirikukülas Köstri-Larati külas. Kooli rajas Mihkel Kallas (1824-1896)ja seal õppisid tema pojad Rudolf ja Oskar. Kirjeldus köstrimajast ka Kallaste pere elust on Aino Kallase raamatus "Elukaaslane". Kool töötas selles majas kuni 1923. aastani. 22.10.1988. a. püstitas Saaremaa Muinsuskaitse Selts kooli õuele mälestuskivi.</span>


source: A
code: 20806
name: Kaarma kooli kõrvalhoone
type: ehitismälestis
alt_id: 338
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist kolme ruumiline hoone. Säilinud on diagonaallaudisega algselt tumepunaseks värvitud uksed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1859, seega veidi varem kui koolimaja.</span>


source: A
code: 20808
name: Kudjape kalmistu piirdemüür väravatega
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu välispiirdeks on suhteliselt kõrge kiviaed, ka uuemate laienduste osas. Piirdemüüri materjaliks on valdavalt maakivi, hilisemate laienduste osas paas, ka klombitud paas (Saksa sõjaväe kalmistu osa). Piirde kõrgus on ca 1.4 - 1,6 m. Kalmistu idapoolne, uuem osa on piiratud madalama (1.4 m) segakiviaiaga (maakivi, paas).
Kudjape kalmistu väravaid, pääslaid ja läbipääse on kujundatud ajastu vaimus. Kalmistu vanima - läänepiirde - väravateks on sammastega kaheosalise väravakabeli poolt moodustatud sepisvõrega ava ja kaks 1 x1 lõikega dolomiitplokkidest moodustatud 1,8 m kõrgustel postidel, urnidega ehitud väravat, mis on sepisvõredega suletavad. Samal küljel (S-W tipus) on veel Saaremaa kalmistutel sageli esinev loomatõke (plokkidest ülekäigutrepp inimestele).
Kalmistu lõunaküljel on viis väravat. Samuti on lõunaküljelt pääs Saksa sõjaväe kalmistule. Väravad on kujundatud ühtses stiilis, materjal - nelikantraud, klombitud dolomiitpostid. Üks värav on kolmepostiline, koos jalgväravaga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pärineb 19.sajandist, rajatud mitmes etapis.</span>


source: A
code: 20809
name: Kudjape kalmistu Buxhoevdeni kabel 1
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu peavärava kõrvale ehitatud Lööne mõisnike Buxhoevedenite klassitsistlikud kabelid pärinevad mõlemad 19. sajandi keskelt, dateeritud vastavalt 1845 ja 1848. Mõlemal hoonel on rikkalik raiddekoor kapiteelide, nurgakvaadrite, avade raamistuse ja karniiside näol. Eriti paistab silma vasakpoolne kabel, mida ehib karniisi all lisaks triglüüfidega ehisvöö ning muud raidkaunistused. Hilisemate krohvikihtide alt paljastunud juhuleid viitab, et algselt on kabelid olnud märksa rikkalikumalt dekoreeritud, ookrikarva toonides ja pealejoonistatud kaadritega. Klassitsistlik hauakabel, mille madala frontooniga sammasfassaadi range kujundus on inspireeritud antiiksest templiarhitektuurist.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1848.a. peavärava kõrvale.</span>


source: A
code: 20810
name: Kudjape kalmistu Buxhoevdeni kabel 2
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik hauakabel, mille madala frontooniga sammasfassaadi range kujundus on inspireeritud antiiksest templiarhitektuurist.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1848  peavärava kõrvale</span>


source: A
code: 20811
name: Kudjape kalmistu Nolckeni kabel
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asub Kudjape kalmistul vana kalmistuosa idapiiril, kõrvuti koos temast lõuna poole jääva Schmidti kabeliga.
Ristkülikukujulise põhiplaaniga kelpkatusega kabel, lihtsa ehitise silmapaistvam osa on esifassaad oma kergelt eenduva ümarfrontooniga keskrisaliidiga. Risaliiti servab siledapinnaline krohvirustika. Risaliidi väljal kahe poolega terasplekist kokku needitud sepisuks ja selle kohal gootipärase siirumotiiviga petiknišš. Kahel pool risaliiti paiknevad orvad. Esikülje pidulikkust rõhutab trepp koos fassaadi laiuse podestiga. Kabeli nurki rõhutavad nurgakvaadrid. Frontoonipealsel paikneb raidkivist alusel ja kuulil metakllrist.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitamise täpne aeg teadmata,19.saj. II pool.</span>


source: A
code: 20812
name: Kudjape kalmistu Schmidti kabel
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lihtne, akendeta, suhteliselt kõrge viilkatusega hoone (kaetud S-Kiviga). Esifassaadil on suur kahepoolne uks. Ukse ees on neljaastmeline trepp. Ukse kohal on tahvel tekstiga, millest loetav aastaarv 1799. Seinad on murtud paest ja üle krohvitud lubikrohviga. Põrand jäi omal ajal tegemata, sellele viitas vaid trepp. Restaureerimise käigus paigaldati hoonele paeplaatidest põrand.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1799.a.</span>


source: A
code: 20813
name: Kudjape kalmistu Wildenbergi kabel
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neoklassitsistlik. Madala frontooniga,  uhke joonia orderis kujundatud    sammasfassaadiga  kabel on inspireeritud antiiksest templiarhitektuurist. 
Sissse viivad 5 laia trepiastet. 
Kabeli omapäraks on materjalikasutus. Eeskätt avaldub see metallilembuses, mis on tõlgendatav sooviga vältida puitu. Terasest on kõik sillused, aknaraamid, ja -piidad, uks, karniiside toed ning lõpuks ka katuse kandetarindus koos plekirooviga. Katusekate - tsingitud terasplekk - on algne. (vt J. Kilumets, A. Pihl "Kudjape kalmistu Wildenbergi kabel. tehniline uuring." 2005.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tekst portikusel "Familie Oscar Wildenberg" viitab, et kabel rajati ajal, mil perekonna peaks oli saanud teist põlve nahavabrikant Oscar (1852-1928). Tema isa, nahatööstuse rajaja Reinhold Johann Wildenberg suri 1890.a. tema memoriaaltahvlit kabelis ei ole, on vaid Oscar Wildenbergile, abikaasale ning nende vanemale tütrele, kes suri 1907. See daatum oleks ka esimeseks perekondlikuks ajendiks kabeli ehitamisele.
Käibel olev daatum 1880ndad on tõenäoliselt tehtud stiili pinnalt (konkreetsele allikale viidet ei ole).</span>


source: A
code: 20814
name: Kudjape kalmistu Grosswaldti kabel
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neogooti stiilis, inspireeritud antiiksest templiarhitektuurist.
Dekoratiivsete tugipiitadega kolmeks "võlvikuks" jaotatud kavatise sulgevad viilutornikestega läänefassaad ja kolmtahkne apsiid idas. Detailid: fiaalide ja ristlillikutega lõpetatud astmelised tugipiidad, ehisraamistikuga petikaknad, teravkaarne portaal ja oculus lääneseinas, profileeritud simsid. Ruumi katab kvaaderkividest teravselg-võlv. Ainulaadne on seejuures, et kõik on tehtud dolomiidist, .v.a. sepistatud ristlillikud, viilu- ja harjatipu ristid (raud, kullatud messing) ning valgmiku ja ümarakna malmvalu-ehisraamid. (vt Juhan Kilumets, Ain Pihl "Kudjape kalmistu Grosswaldi kabel. Restaureerimistööde (2002-2004) aruanne". 2005.)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1870 ndatel.</span>


source: A
code: 20815
name: Kudjape kalmistu kellatorn
type: Kalmistu
alt_id: 323
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kellatorn - kampaniil asub peavärava lähedal. Kampaniil on ehitatud dolomiitplokkidest ehitatud ca 1 m kõrgusele soklile, dolomiidist on ka seinad. Pronksist kell on paigutatud gootipärase teravnurkse kaare alla puidust konstruktsioonile. Viilu (mille ehitamisel pae kõrval on kasutatud ka tellist) lahutab püstseintest kauni profiiliga karniis. Viil on kaetud paeplaatidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Täpset ehitusaega ei ole teada, algne kellatorn on olnud lihtne puitpostidel laudkatusega kõrge ehitis.</span>


source: A
code: 20816
name: Sikassaare mõisa peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone on ühekordne keskmise suurusega puithoone. Katust katab väikese kaldega kelpkatus, mis on kaetud eterniitplaatidest ja tsingitud terasplekist katusekattega. Katusel paiknevad väikesed ja kitsad vintskapid. Hoone esifassaadi ühes servas paiknevat peaust ääristavad kaks Saaremaa mõisatele omast dolomiidist lõvifiguuri. Hoone tagakülje keskteljel paikneb suur lahtine rõdu, millest pool on kaetud varikatusega. Katust kannavad 6 neljakandilist profileeritud baaside ja kapiteelidega raidkivisammast. Rõdult laskub lai dolomiittrepp parki. Räästakarniis on kujundatud laia ehisfriisina profileeritud vööde, karniiside ja hammaslõikelise dekooriga, mida hoone nurkadel dekoreerivad pilastrid. Hoone seinad on vooderdatud rõhtlaudvoodriga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Puidust peahoone pärineb XIX s. IV veerandist või vahetult sajandivahetuselt ning kujutab endast historitsistlikku hoonet. 
Lõvifiguurid pärinevad Sikassaare mõisa vanast peahoonest XIX s. I poolest. Hoonet kasutati Nõukogude ajal koondise EPT ametiruumidena.</span>


source: A
code: 20817
name: Sikassaare mõisa lõvifiguur 1
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Dolomiidist lõvikujud on valmistanud Saaremaa kiviraidur Jüri Veller.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Lümanda ja Elme mõisa maadele. Säilinud mõisasüda on ehitatud 19. sajandil. Peahoone esiküljel kahel pool sissekäiku paiknevad kaks Saaremaale tüüpilist lõvifiguuri. Dolomiidist lõvikujud on tõenäoliselt valmistanud Saaremaa kiviraidur Jüri Veller, kes tegutses arvatavasti 19. sajandi kolmandal veerandil. Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Siksar. 20. sajandi alguses kuulus mõisaansambel Stackelbergide suguvõsale. Nõukogude ajal kasutati mõisa peahoonet koondise Eesti Põllumajandustehnika (EPT) ametiruumidena.</span>


source: A
code: 20819
name: Sikassaare mõisa park
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Park on rajatud regulaarstiilis. Peahoone juurest viib pärnadega ääristatud tee alla luhani, kust võib vaid aimata kaunist vaadet - aianduslik korrapära ja sellega liituv pool-looduslik avamaastik. Ruudukujuliste niitude ning alleedega park läheb sujuvalt üle loodusliku tekkega nooreks metsakoosluseks ja peagi jõeäärseks lamminiiduks. Noor mets on kasvanud pargi ja avamaastiku piirimaile seoses põllumajanduse hääbumisega. 
Pargi Põduste jõe poolses otsas on suur nelinurkne tiik.
Pargimonumendini (mõisa omaniku pojale) viib pärnadega ääristatud teerada.
Puudest domineerivad kodumaised liigid pärn, saar, jalakas, vaher jt. (pargiankeet, 2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 19.s. II p.</span>


source: A
code: 20820
name: Sikassaare mõisa pargimonument
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Sikasaare mõisa pargi esimesel ristalleel paiknev stiilne klassitsistlik raidkivisammas, mis on teostatud puhtalt tahutud kiviplokkidest obeliskina. Monumendi esipinnal on heas töötluses von Baranoffi vapp ja tekst: "Zur Erinnerung meiner vereinigten Bruders Major und Ritter Carl Zahar Edvien von Baranoff. geb. 1807, gest. 1848."</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Lümanda ja Elme mõisa maadele. Säilinud mõisasüda on ehitatud 19. sajandil. Mõisa park on rajatud mitmes etapis. Pargi regulaarsed elemendid pärinevad 18. sajandi teisest poolest ning on vanemad kui mõisasüdame hoonestus. Parki on täiendatud 19. sajandil. Viimaste hulka kuulub ka 19. sajandi teisel poolel rajatud mälestussammas on püstitatud major Carl Zahar Edvien von Baranoffi mälestuseks (1807-1848 ). Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Siksar. 20. sajandi alguses kuulus mõisaansambel Stackelbergide suguvõsale.</span>


source: A
code: 20821
name: Sikassaare mõisa ait
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Massiivne kõrge eklektilise kujundusega kivihoone, mis on kaetud viilkatusega. Hoone otsaviiludes on pseudogooti teravkaarega aknad, esifassaad on klassitsistlik. Fassaad teeb hoone esiküljel sügava tagasiaste ning räästaalust kannavad kaks paari saledaid dooria kapiteeliga dolomiidist ümarsambaid. Paarissammaste ühine kivisokkel on kuni 1m kõrgune. Aita viib sammaste vahel asuv suur sepistega ja teravkaarse õhulise framuugiga uks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Aidahoone pärineb XIX saj. III veerandist.</span>


source: A
code: 20822
name: Sikassaare mõisa sepikoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Neogooti stiilis Sikassaare mõisa sepikoda on viilkatusega paekivihoone, mida ehib miniatuurne kreneleeritud rinnatisega torn.  Dolomiidist nurgakvaadrid, karniis, aknapõsed ja torni (korstna) tipp on valmistatud kvaliteetse raidkivitööna. Hoone müürid on praegusel kujul  katustatud nõukogude perioodil, kui hoonesse on planeeritud puhkenurk kaminaga. Seoses puhkenurga rajamisega on raiutud hoone edelaseina uus ukseava endise akna asukohta, algne sissepääs hoone otsaviilul on plekitahvliga suletud. Nõukogudeaegsed ümberehitused on tehtud rohmakalt ja juhuslike materjalidega (nt. müüri lõhutud ukseava põsed on vormistatud kukermiitplokiga kasutades tsemendisegu). Hoolimata hilisemate ümberehituste kvaliteedist omab hoone algseid neogooti stiilielemente (petikniššid kirdeseinas, kaaraknad edelaseinas, risaliidina viilust eenduv torn (korsten), korstna miniatuurne kreneleeritud rinnatis, tornikülgede petikaknad), mis on muinsuskaitseliselt väga väärtuslikud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Neogooti stiilis sepikoda pärineb 19. saj. II poolest.</span>


source: A
code: 20823
name: Sikassaare mõisa kelder
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Sikassaare mõisa kelder on tervenisti maapeale rajatud keldrikünkaga kvaliteetsest paemurru paest raiutud portaalidega ja silindervõlviga keldrihoone. Keldril on kaks sissepääsu, üks neist avaneb kirde-loode suunalise keldri kirdeotsal, teine edelaotsal näoga vastu Sikassaare mõisa peahoone terrassi. 

Keldril on puidust plankused, millest välimised on olnud kahekordsed uksed. Siselahenduselt jagunevad mõlemad keldriosad kaheks eraldi kambriks, mis on omavahel veel täiendavalt plankuksega eraldatud olnud. Keldri muldkehand on osaliselt kaetud viilkatusega, kirdeosas on katusekate hävinud. Ilmekalt töödeldud astmikviiludega raidportaalid on hoone viilkatuse all säilinud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Lümanda ja Elme mõisa maadele. Säilinud mõisasüda on ehitatud 19. sajandil. Sellest ehitusetapist pärineb tõenäoliselt ka mõisa kelder. Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Siksar. 20. sajandi alguses kuulus mõisaansambel Stackelbergide suguvõsale.</span>


source: A
code: 20824
name: Kihelkonna kirik
type: ehitismälestis
alt_id: 339
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algkirik koosneb kahe võlvikuga ühelöövilisest pikihoonest ja kitsamast 4-nurksest koorist ja tornivõlvikust, mis suure kaarava abil on pikihoonega ühendatud. Torni ehitamise mõte ja torni pikihoonega ühtne laius olid Saaremaale erandlikud (hilisem analoog  Pöides).   Motiiv  pärineb Vestfaalist ja osutab ilmalikule valitsejale (ordule) määratud ruumile. Tornivõlviku N-seinas on kõrgelt algav müüritrepp, kust ohu korral pääses võlvi-pealsesse pelgupaika (anal. Valjala kiriku müüritrepiga).  Eksterjöör on liigendamata, sokliaste harvaesineva profiiliga, W-seinas ümaraken, külgseintes kitsad teravkaarsed aknad, kooriviilus erandlikult petiknišid. Portaale on kolm: W- ja N-seinas lamedalt teravkaarsed ning koonduvad astmiksammasportaalid, S-seinas kolmikkaarelise ukseavaga portaal, mille teravkaarse tiheda profileeringu ümarvöödid lõpevad sarvekujulise astmega (motiiv Baltikumis ainuesinev, pärineb Kesk-Euroopa hilisromaanikast).  Interjööri ruumipildi määravad kontsentriliste ringidena laotud kõrged kuplitaolised ristvõlvid (nn. domikaalvõlvid). Dekoratiivse funktsiooniga roided koorivõlvis on neid erandina kuus  on teravaseljalised, toetuvad pikihoones koos kilp- ja vöönd- kaartega astmelistele eendtugedele nagu Valjala ja Kaarma kirikus, kooris tüvesevõruga sambaile (hiljem kordub see motiiv Karja ja Pöide kirikus). Rippuvalt  eenduvad  päiskivid on Valjala eeskujust lähtudes 4-nurksed, päiskivi kooris erandlikult nuiakujuline; dekooris hilisromaani akantuse-motiivid ja varagooti punga-ning lehepaarikud (analoog Varnhemi kloostrikirikus). Koori N-seinas kaks 14. s. seinanišši Kuressaare piiskopilinnuse meisterkonnalt. Pikihoone päiskive ümbritseb 13. s. säilinud sekotehnikas maalitud päi-kesemotiiv. Sisustuses renessanssstiilis altarisein (1591), hauaplaat vappidega (16. s.j, vaskbraa (16. s.), kantsel (1604, 1796), epitaaf (17. s.), vappepitaaf (17. s.), marmorist hauamonument (18. s.), klassitsistlikud väärid, orel (1805, J. A. Stein). 
( V.Raam, Eesti Arhitektuur)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Koor rajati tõen. enne 1254 maajagamist, mil kihelkonna maad ja kiriku patronaadiõigused jaotati võrdselt piiskopi ja ordu vahel. Ehitamist ühiselt jätkates püstitati pikihoone seinad ja W-torni alumine korrus. Saarlaste ülestõus 1260—61 arvat. seiskas ehitamise. Ohustatud piiskop loovutas 1261 pooleli ehituse ordule, nõudes vastutasuks nähtavasti tornist kui sõjalise iseloomuga ehitusosast loobumist. Ehitamist jätkates piirdus ordu valminud tornivõlvikuga, ühendas selle pikihoonega ja rajas kiriku S-küljele eeskoja. Järgnes kogu hoone võlvimine. Kirik valmis arvat. 13. s. II p. keskel. 19. s. ehitati käärkamber, 1899 W-seina ette neogooti kiivriga torn. Torni fassaadi paigutati algkiriku N-portaal, W-seina ümaraken ehisraamistikuga ja S-eeskojale kuulunud neliksiiraken. Algselt viiluluugis paiknenud kellad viidi 1638 rannavallile püstitatud kellatorni.</span>


source: A
code: 20825
name: Kihelkonna kirikuaia päikesekell
type: ehitismälestis
alt_id: 339
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaheksatahuline, alt ja ülalt veidi laienev sammas. Sellel on väiksem kaheksatahuline dolomiidist päiksekella alus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tõenäoliselt pärineb 19.sajandist.</span>


source: A
code: 20826
name: Kihelkonna kirikuaia piirdemüür
type: ehitismälestis
alt_id: 339
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Sideaineta paekivist kirikuaia piirdemüür paekivist väravapostide ja värvitud metallist väravatega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.sajandi I poolel.</span>


source: A
code: 20827
name: Kihelkonna kiriku kellatorn
type: ehitismälestis
alt_id: 339
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Arhailise ehituskehandiga krohvitud paekiviehitis. Pakse kivimüüre katab katusekandmikule ehitatud laudadest kelpkatus. Kellatorni on aegade jooksul korduvalt ümber ehitatud - nii on kõrgemaks laotud kellatorni külgmised avad, mis on ulatunud varem sama madalal, kui otsmine ava. Kellatorni ehitusel on kasutatud puiduga armeerimist, s.t. umbes 1,5m kõrgusel kivikehandi sees jookseb müüri keskel puidust tala, mis on risttaladega toetatud ka kellatorni seest, nagu avaldus 2009. aasta remonttöödel avatud talapesade vaatlusel. 1930. aastatel on külgmisi kõlaavasid katnud puidust kilbid, mida tänapäeval enam ei kohta. 2009. aastal paigaldati kellatornile uus automaatikaga tornikell.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1638.a. Restaureeritud 1968.a. Hooldusremont viidud läbi 2009. aastal, millal paigutati kellatorni ka uus tornikell.
KIHELKONNA KIRIKU KELLAKODA  - AJALUGU (koostanud Juhan Kilumets)
Kirikuhoonest eraldi seisvad puidust või kivist kellamajad, - tornikesed ja –pukid kodunesid Eestis 17.-18. sajandil. Neid rajati rohkem endise Saare-Lääne piiskopkonna aladel, kus keskaegsed kirikud olid väheste eranditega valminud ilma massiivtornideta. Tornita kirikus riputati kellad enamasti viiludega seotud konsoolsetele kellarõdudele, Kihelkonna kirikus paiknes selline ärklike kooriruumi idaviilul. Võib arvata, et 17. sajandiks oli enamus keskaegsetest kellarõdudest pehastunud; teisalt suurenesid kellad, ka nende arvukus, ja kellarõdudest loobuti. Kuna kapitaalsete kellatornide ehitamine oli esialgu jõukohane vaid vähestele, hakkas meilgi Rootsi ja Taani kirikute eeskujul levima eraldiseisev kellahoone kui kokkuhoidlik või sageli lihtsalt hädapärane lahendus.      
Eraldiseisvad kellamajad kadusid enamasti 19. sajandi jooksul seoses kellatornide juurde ehitamisega kirikuile. 20.sajandini elasid vaid kolme kiriku kellahooned. Neist Rapla vana kiriku värava- ja kellatorn lammutati sajandi vahetus alguses ning Kärla kiriku kellamaja hävines (hävitati) 1960. aastatel. 
Kihelkonna kiriku kellamaja (kohalikus kõnepruugis kellakoda) valmimisajaks peetakse traditsiooniliselt 1638. aastat. Rannavallile, aga võib-olla ka kunstlikule kõrgendikule rajatud ristkülikulise põhiplaaniga hoone müürid kerkivad künkalt ca 5 meetrit. Müürikroonile toetuvad talad kahe kella riputamiseks ning kelpkatuse kandmik. Arvatavasti on kavatis säilinud algkujule lähedasena, suurimaks muutuseks on lõuna- ja põhjaseina kellaavade kõrgused. 
1968. aastal, kui tähistati kellakoja 330. aastapäeva, tehti kolhoosi poolt hoonele kapitaalremont. Asendati katuselaudis, tehti krohviparandusi ning madalaks lagunenud avapõhjad (lapsed olevat läbi jooksnud) müüriti praeguse jooneni. Võimalik, et remondi käigus hävinesid lõplikult ajaloolistel joonistel ja fotodel nähtavad omapärased lattidest ja laudadest avatäited, mis kunagi võisid olla kellade kaitseks tuisulume eest. 
Kellamaja restaureeriti 2009 (vt Muinsuskaitse Aastaraamat 2009 ja aruanne).
Millal helises meie praeguseks ainsas kellamajas viimati kell? Tõenäolisemad variandid: 
- 1899. aastal, kui valmis sai kiriku läänetorn ning varem kellamajas olnud kell(ad)  paigutati ümber 
- 1915. aasta augustis, kui Saaremaa kirikute kellad maha võeti ja Venemaale viidi (evakueeriti). Kihelkonna kirik kaotas selles aktsioonis kaks kella, neist suurem oli valatud Rootsis ning pärimuse kohaselt oli see Karl XII kingitus.</span>


source: A
code: 20828
name: Kihelkonna pastoraadi peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pikk ühekorruseline krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge viilkatusega.  Fassaadilt sümmeetriline, lihtsad aknad paariti kahel pool keskteljel asuvat ust. Sissekäigu ees kinnine eeskoda. Ka tagafassaadis väike väljaehitus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pastoraadi elumaja ehitati 1714.aastal, algselt puidust. Umbes saja aasta pärast ehitati arvatavasti samale kohale juba kivist hoone. Ümberehituste käigus 19.sajandil saanud tänase kuju. Lisaks kerkisid 19. sajandi algul teisedki kirikla rajatised: laudad, saun ja kirikutagune tőllakuur.</span>


source: A
code: 20829
name: Kihelkonna pastoraadi kelder
type: ehitismälestis
alt_id: 339
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekivist ehitis, mätaskatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.saj.</span>


source: A
code: 20830
name: Kihelkonna pastoraadi piirdemüür
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Sideaineta paekivist piirdemüür.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.sajandil.</span>


source: A
code: 20831
name: Loona mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tüüpilise ühekordse barokkhoone arhitektuuris on kasutatud rohkesti dolomiidist detaile. Hoone on kaetud kõrge poolkelpkatusega. Esifassaadis klassitsistlik kolmnurkfrontoon.  Siseruumid paiknevad anfilaadselt. (EA) Viimase remondi käigus on katusele ehitaud vintskapid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Peahoone - härrastemaja paikneb mõisaansambli sissesõidu tee lõpus, sellest parmal.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rajatud 16.saj algul paigale eestikeelse nime andnud Lodede poolt. Peahoone arhitektuuris on loetavad  neli põhilist ehitusetappi. Neist varasem keldrid seostud 16.saj algul rajatud vasall-linnusega. Linnuse hävitamisel 16.saj lõpul või 17.saj algul püstitati sinna lihtne võimsa mantelkorstnaga ühekorruseline elamu, millest on säilinud mõned ruumid tagafassaadi  pool. Kolmas hoone praeguse ilme suhtes määrav ehitusetapp sai alguse 1785.a. 19.saj l veerandil lisati esifassaadile klassitsistlik kolmnurkfrontoon. (EA)</span>


source: A
code: 20832
name: Loona mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega (4 ha ) vabakujunduslik park on kaheosaline.  Peahoone tagant suundub nurga all ansamblisse vahtraallee. Härrastemaja ees väike esiväljak. Vabakujunduslikus pargiosas oli tiikidesüsteem. Ka viljapuuaed oli kujundatud vabakujunduslike puudegruppidega. Tiigi süvendamisest kuhjatud künkal pärnadest ring. Pargi omapäraks on teid ääristavad (uuendatud) paekiviaiad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vabakujunduslik park on rajatud 19.saj lõpul. Peahoone esine kujundus ja allee on varasemad.</span>


source: A
code: 20833
name: Loona mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pae- ja raudkivist aiad paiknevad mõisa pargis ning piiravad mõisaansamblit. Ainulaadsed on endise karjakastelli - lauda lähedal paiknevad piirded - nn härgade tee.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõisa rajas 16. sajandil perekond Lode, kelle järgi on mõis saanud ka oma eestikeelse nime. Praeguse peahoone kohal paiknenud vasallilinnus hävis 16.-17. vahetusel. Linnusest säilinud müüridele ehitati seejärel lihtne elamu, mida 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses suuremaks ehitati. 19. sajandi algusest on pärit ka enamiku kõrvalhoonete ja pargi ilme. Mõisa sissesõiduteed ja hoonete ümbrusi ääristavad pae- ja raudkivist aiad kuuluvad 19. sajandi alguses väljaehitatud mõisasüdame ansamblisse. Mõisa ajaloolised saksakeelsed nimetused on Kaddel ja Kadvel.</span>


source: A
code: 20834
name: Loona mõisa ait 1
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike ühekordne krohvitud kivihoone, mis on kaetud poolkelpkatusega, katusekate s-savikivi. Hoone restaureeritud, avatäited uued.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.saj I veerandil.</span>


source: A
code: 20835
name: Loona mõisa ait 2
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike krohvitud kivihoone. Kaetud viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.saj. I veerandil.</span>


source: A
code: 20836
name: Loona mõisa laut
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on omaaegsest karjakastellist säilinud ühe tiivaga. Eterniidiga kaetud viilkatusega hoone on ümber ehitatud. sälinud on algsed seinad ja osa avadest.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Hoone paikneb mõisaansambli loodepoolses ääres.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.saj lõpul.</span>


source: A
code: 20837
name: Loona mõisa pargimaja
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike kelpkatusega kivihoone, mille fassaad keskelt poolkaarekujuline ja suute akendega. Hoone restaureeritud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Pargimaja paikneb mõisaansambli loodepoolses osas, pargi tagaosas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19. saj IV veerandil.</span>


source: A
code: 20838
name: Loona mõisa tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise suurusega, krohvitud kivihoone. Kaetud poolkelpkatusega. Ümberehitatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.saj. I veerandil.</span>


source: A
code: 20839
name: Loona mõisa kaev
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaev on kaetud betoonplaadiga. Kaevu nähtav sügavus on ca 5 m.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Kaev paikneb endise karjakastelli ääres, säilinud laudahoonest kagu suunas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18 saj lõpul? vöi 16.saj lõpul.</span>


source: A
code: 20840
name: Pidula mõisa peahoone
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, hästi proportsioneeritud, barokne ühekordne krohvitud kivihoone. Kaetud s-kivist poolkelpkatusega. Küljel ja taga hilisemad poolkelpkatusega juurdeehitused. Sissepääsu ees klassitsistlik kahe sambaga portikus. Ehitist kaunistavad räästaalune kitsas karniis jatahutud dolomiitplokkidest nurgakvaadrid. Hoonel all suured vanad keldriruumid, mis võivad olla vanemad kui hoone ise. Ruumidest leitud ka barokne maalitud talalagi. 
</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pidula mõis on tekkinud 16. s. lõpul, mil hertsog Magnus läänistas Pidula küla Joachima Stärckele (Starkile), kelle järeltulijad loovutasid mõisa 1603. a. Caspar Stackelbergile, kelle perekonna omanduses oli mõis kuni 18. s. lõpuni, mil see abielu kaudu läks üle Tollide perekonnale. Pärast Tollide lahkumist mõisast asus peahoones Pidula algkool. Kool tegutses seal 1970. a. kevadeni. Pärast seda seisis härrastemaja pikalt tühi. Nüüdseks eravalduses. 
1693. a. reduktsioonikomisjoni materjalides on Pidula mõisa hoonestust mainitud kui puitehitisi. Praegune mõisa peahoone on ehitatud pärast Põhjasõda (18. s. esimestel kümnenditel). juurdeehitis tagaküljel 19. sajandi algupoolelt.</span>


source: A
code: 20841
name: Pidula mõisa park
type: ehitismälestis
alt_id: k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Peahoone vahetus ümbruses on võimalik aimata barokse regulaarpargi jälgi. Seda ümbritsev pargiosa on vabakujunduslik. 19. s. kaardilt nähtav situatsioon on tänaseni väga hästi oletatav. Loetav on ristuvate alleede süsteem. 19. s. II poolel suurendati parki olemasoleva pargi põhjapoolsete põldude arvel. Sellega tekib suurem vabakujunduslik pargiosa. 
seotus ümbritseva maastikuga. Selgelt  on loetav  ka 19. s. lõpu kaardil nähtav teedevõrk.
Mõisa südamesse on toonud  vahtraallee, kahjjuks on tänaseks sellest säilinud ainult fragmendid.
Pargi regulaarse osa teedevõrk viib kunstlikule künkale (paviljon, vaateplatvorm vms.). Pargi piiride laiendamisega on pargi koosseisu haaratud ka muistne linnus, millele omakorda on romantilise pargiarhitektuuri näitena lisatud ringikujuline värava ja trepiga kivist laotud vall. 
Parki ümbritseb kiviaed, mida pargi kirdenurgas on I maailmasõja ajal kasutatud kui kaitserajatist ja sellest on kujundatud omamoodi laskepesad. Pargi lääneküljel on nõukogude perioodi lisandina piirivalvurite kaevik.
Dendroloogiliselt liigivaene. Kokku 30 taksonit, millest v??rliike 18. Domineerivad kodumaised liigid - vaher, saar, pärn, sarapuu.
Tähelepanuväärsed üksikpuud on hariliku jalaka punaselehine vorm “Purpurea” (vanim ja suurim, 19 m), kreeka pähklipuu (vanim) ja pargi kagunurgas kasvav 13-haruline pärn, mille ümberm??t juurekaelalt on 8 m ja k?rgus 19,5 m ning harilik pöök (h 23,5 m; ü 275 cm). Huvitav on hariliku sarapuu laialdane kasutamine pargip??sana.(pargiankeet, 2002)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Park on olnud regulaarne barokkpark, rajati 19.s. algul, kujundati ümber 19. s. Tänaseni on säilinud 19. s. II poole ümberkorralduste märki kandev park.</span>


source: A
code: 20842
name: Pidula mõisa piirdemüürid
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mitmest osast koosnev kokku ca 1 km pikkune maakividest laotud piirdemüür, mis paikneb mõisasüdames looklevate ja sinna viivate teede ääres ning osaliselt ka mõisapargi idaküljel. Pargi kirdenurgas asuvat piirdemüüri lõiku on esimese maailmasõja ajal kasutatud kaitserajatisena, mistõttu on müüri uuristatud laskepesad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõis on rajatud 16. sajandi lõpul. Keskajal paiknes mõisa maadel väidetavalt Saaremaa esimene pidalitõbiste varjupaik, mille järgi on koht ka oma nime saanud. 17. sajandi algusest kuni 18. sajandi lõpuni kuulus mõis Stackelbergidele ning edasi kuni võõrandamiseni Tollidele. Mõisa barokne peahoone on ehitatud 1730. aastatel. Samal ajal rajati ka regulaarne park. Nii peahoonet kui parki laiendati 19. sajandil. Sellest perioodist pärinevad ka mõisasüdant piiravad piirdemüürid. Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Piddul, varem ka Pittal. Võõrandamisejärgselt asus mõisas kuni 1970. aastateni Pidula algkool.</span>


source: A
code: 20843
name: Pidula mõisa valitsejamaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike, hästi proportsioneeritud, barokne ühekordne krohvitud kivihoone. Kaetud poolkelpkatusega. Esifassaad sümmeetriline, sissepääsuga keskelt. Hoonet ehivad nagu härrastemajagi nurgakvaadrid ja katusekarniis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 18.s. keskel.</span>


source: A
code: 20844
name: Pidula mõisa moonakatemaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlik, väike ühekordne dolomiitplokkidest hoone, mille ühes osas olid toad, teises majandusruumid. Kaetud viilkatusega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.s.</span>


source: A
code: 20845
name: Pidula mõisa tall-tõllakuur
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur paekivist krohvitud kivihoone. Kaetud kõrge viilkatusega. Fassaad taandatud, selle  ees neljatahuliste kivist sammastega ulualune.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1795. aasta mõisakaardil on tõllakuuri asukohas tänapäevases mahus hoone märgitud. 19. sajandil kasutatakse hoonet peamiselt tall-tõllakuurina. Nõukogude ajal on hoonet remonditud, s.h. laotud uuesti üles osad fassaadi dolomiitsambad, parandatud katuse kandekonstruktsioone ja vahetatud hoone avatäiteid.</span>


source: A
code: 20846
name: Pidula mõisa kuivati
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>1-korruseline, algselt kõrge roost poolkelpkatusega, tahutud kividest seinte ja krohvitud fassaadiga abihoone. Hoone paikneb mõisasüdame lääneservas esifassaadiga varem mõisasüdamest loodesse suundunud tee suunas. Avad paiknevad vastavalt siseruumide funktsioonile. Varem on esi- ja tagafassaadil paiknenud kohakuti kaks segmentkaarse sillusega kahe poolega ukseava, mis viitaavad hoone kasutamisele tõllakuurina. Algselt tall-tõllakuurina kasutuse olnud hoone on 20. sajandil ehitatud ümber kuivatiks. Hoone idapoolne kolmandik on lammutatud.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Mõis on rajatud 16. sajandi lõpul. Keskajal paiknes mõisa maadel väidetavalt Saaremaa esimene pidalitõbiste varjupaik, mille järgi on koht ka oma nime saanud. 17. sajandi algusest kuni 18. sajandi lõpuni kuulus mõis Stackelbergidele ning edasi kuni võõrandamiseni Tollidele. Mõisa barokne peahoone on ehitatud 1730. aastatel. Samal ajal rajati ka regulaarne park. Nii peahoonet kui parki laiendati 19. sajandil. Mõisa tall-tõllakuur pärineb 19. sajandi keskpaigast. Hiljem on hoone ehitatud ümber kuivatiks. Mõisa ajalooline saksakeelne nimetus on Piddul, varem ka Pittal.</span>


source: A
code: 20847
name: Pidula mõisa vesiveski
type: ehitismälestis
alt_id: 342
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2-korruseline, osaliselt kivist, põhiosas rõhtpalkidest veskiveski. Hoone põhimahu kohal domineerib unka-aukudega kõrge kelpkatus. Avad paiknevad vastavalt siseruumide funktsioonile. Avatäited on puidust. Hoone paikneb mõisasüdamest 2 km läänes Odalätsi allikast alguse saanud ojakese ääres. Põhiosas rõhtpalkidest hoone veskitammipoolse otsa alumine osa on tahutud kividest. Hoone vastasots toetub kahele toekale kivipostile, mille vahel on valgmikuga ukseava, mille ees kahe poolega kalasabamustris tiibuks. Väiksemõõtmelised aknaavad paiknevad peamiselt palkseintes teise korruse tasandil. Veskit on ümberehitustega mitmel korral suuremaks ehitatud, mille käigus on kaasajastatud ka veski sisseseadet.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Pidula vesiveski paikneb Saaremaa loodeosas, endise Kihelkonna kihelkonna piirides. Ajalooliselt on tegu mõisaveskiga. Pidula mõis rajati 16.sajandil (hertsog Magnuse läänistamise tulemusena). Vesiveski jääb mõisasüdamikust eemale (ca 1,5 km) Pidula oja äärde. Ajalooliste kaartide järgi on Pidula vesiveskit märgitud 18.saj. lõpukümnenditest alates. Seoses viinapõletamise laiendamisega hakati mõisates üha enam ehitama suuremaid vesiveskeid (2-4 paari kividega). 
Veski idakülje viiluväljas on daatum 1809, 1904 ja 1938. Suuliste traditsioonide põhjal märgib esimene arv olemasoleva hoone vanima ehitusjärgu – praeguse veskikoja valmimisaastat. Väliuurimiste käigus oli tänu hoone lihtsale, funktsionaalsele põhiplaanile ja palkseinte ristnurkadele suhteliselt kerge jälgida ehituse etapilisust. 
Vanima, üheruumilise veski seadmete asetus oli tõenäoliselt analoogiline olemasolevate veskikivide asetusele. Lahtine vesiratas asus hoone lääneküljel, praeguse turbiini kohal. Tegemist oli altvoolu vesiveskiga.
Järgmiseks ehitusetapiks oli veskikambri ehitamine. Arvestades ümberkorralduse tähtsust ja tööde suhteliselt suurt mahtu vääris ehitusaasta jäädvustamist – seega toimus ehitusetapp 1904.
20.sajanid alguses võeti Eestimaa vesiveskites vesirataste asemel kasutusele suurema kasuteguriga turbiinid. Kohalike vanemate elanike küsitlustest ei selgunud, kas vesiratas töötas veel peale veskikambri valmimist, või vahetati vesiratas juba siis turbiini vastu välja. 
Viimane ehitusetapp lisas veskihoone põhjaküljele kitsad möldriruumid. Ühtlasi vahetati suvel hoonel algne roogkatus laastukatuse vastu.
Veskihoone lõunaküljel on jälgitavad vanade vahelaetalade augud. Olemasolev vahelagi asub ca 50 cm madalamal. Ümberehitus on ilmselt seoses veskisüsteemide moderniseerimisega 20.saj alguses.</span>


source: A
code: 20848
name: Mihkli talu elumaja
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Säilinud elumaja on poolkelpkatusega vundamendita palkehitis, mille keskosas asub kiviseinte ja vőlvlaega roovialune köök. On väga tőenäoline, et hoone ehitamisel on eeskuju vőetud Lätimaalt; Eesti taluarhitektuuris kohtamegi roovialust ainult Saaremaa lääne- ja pőhjaosas. Vasakule jäävad otsa- ja tagakamber, paremale tuba ja toakamber. Algselt olid köetavad ainult viimased, kusjuures ahjusuu paikneb roovialuses. Roovialuse seinad on aastakümnete jooksul kattunud paksu nőekorraga. Ahju kütmisel täitus köök suitsuga, mis juhiti ukse kohal olevate avade kaudu korstnasse. Kui taheti, et suits püsiks ruumis pikemat aega (näiteks liha suitsutamisel), suleti avad puust luukidega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>ehitatud 1834. a. Enne seda elati vanas rehielamus, mis asus praeguse lilleaia ja paargu (suveköögi) kohal.
Elumaja hilisemaks juurdeehitiseks on pőhjapoolne otsakamber, nagu näitab seinale lőigatud aastaarv 1864. Akna- ja ukseavasid avardas 1/3 vőrra Karl Reht 1893. a. </span>


source: A
code: 20849
name: Mihkli talu rehi
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>See talu suurim hoone koosneb kiviseintega rehealusest ning palkseintega rehetoast ja hobuselaudast. Ehitamisel kasutati juba saagi.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud aastail 1840 – 43. 1861. a. lisandus juurdeehitusena mesilastarvete ruum, mille uksepiidal on Peeter Rehe nimetähed. Kuna talus oli omaette elumaja, siis rehetuba elamiseks ei kasutatud.</span>


source: A
code: 20850
name: Mihkli talu sepikoda-paargu
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on laudkatusega kivimaja (paargu, sepikoda) ja puidust juurdeehitis on őllekeedukoda. Hoone ehitamisel on kasutatud keskaegseid raidkive: pühitsetud vee nőu, vőlvikonsool, puhtalt tahutud kantkivid. On vőimalik, et need pärinevad Kärla vanast kirikust, mis lammutati 1836. a. </span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole. Paargu-sepikoda asub rehemaja vastas.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rehemaja vastas asub 1854. a. valminud kivimaja, milles on kőrvuti paargu (suveköök), sepikoda ja puidust juurdeehitisena veel ka őllekeedukoda.</span>


source: A
code: 20851
name: Mihkli talu saun
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ehitatud kivist, juurdeehitus on puidust.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole jääva talu õunapuuaias.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1846. a. ehitati őunaaeda saun, mille praegune puitosa pärineb 1910. aastast; umbes samaaegne on ka sisustus.</span>


source: A
code: 20852
name: Mihkli talu vana ait
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirvega tahutud palkidest hoone, algselt õlgkatusega, hiljem roogkatusega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>vana ait on talu säilinud majadest vanim ja ehitatud tõenäoliselt XVIII ja XIX sajandi vahetusel.</span>


source: A
code: 20853
name: Mihkli talu uus ait
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Palkidest roogkatuse hoone. Hoone on mitmeosaline, nn. kambritega ait, mille keskosas olid eraldi ruumid vilja, liha ja kala ning riiete tarvis. Külgmistes eenduvates kambrites olid suviti tüdrukute magamisasemed. </span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud arvatavasti 1842. a. Seda tőestavad aastaarvud riieteaida ukse kohal ja kalahoone seinal.</span>


source: A
code: 20854
name: Mihkli talu vankrikuur
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ehitatud puust ja kivist. Lõunaküljel asub paekivist kelder.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.sajandil.</span>


source: A
code: 20855
name: Mihkli talu laut
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ehitatud puidust, laastukatusega.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 19.sajandil.</span>


source: A
code: 20856
name: Mihkli talu kaev
type: ehitismälestis
alt_id: 340
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paekividest, puidust maapealse osaga kooguga kaev.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Mälestis asub Saaremaa läänerannikul, 3 km Kihelkonnalt Kuressaare poole Mihkli talukompleksis.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud tõenäoliselt 18.sajandi lõpul.</span>


source: A
code: 20858
name: Kuressaare kaubahoovi ärihoone
type: ehitismälestis
alt_id: 325
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Klassitsistlikus stiilis hoone, mis on ehitatud 1845. a. ülevenemaaliselt kehtestatud tüüpfassaadide eeskujul. Peafassaadi dominandiks on dolomiidist dooria stiilis paarissammastikuga sammaskäik, kust avanevad pääsud kaupluseruumidesse. I korruse madalast, Saaremaa kõrtside arhitektuuri meenutava kivikehandi keskosast kerkib puidust II korrus. Hoone dekoratiivsust taotlevat sümmeetrilist fassaadi kaunistavad balustri- ja pilastrimotiivid ja katuse viiluvälja ümbritsev hammaslõikekarniis. Sammaskäik ja teise korruse rikkaliku dekooriga puidust kolmnurkfrontoon rajati algselt ühekorruselisele kivist kaubamajale 1853. a. Projekti koostas Kuressaare tolleaegne linnaarhitekt J.F.Schradert. Rekonstrueerimistööde käigus 1995. a. (arhitekt R. Vaiksoo) anti majale pangahoone funktsioon. Osa detaile restaureeriti, kuid muudeti II korruse ehitusmahtu ja I korruse akende jaotust.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone on ehitatud 1845. aastal. Fassaadil domineeriv sammaskäik ja teine korrus koos kolmnurkfrontooniga lisati algselt ühekorrusele hoonele 1853. aastal. Projekti autoriks oli linnaarhitekt J. F. Schrader (surnud 1859). 1995. aastal hoone rekonstrueeriti ning kohandati pangahooneks.</span>


source: A
code: 20859
name: Kuressaare suursild
type: ehitismälestis
alt_id: 321
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algselt 12-sildeline kohalikust lubjakivist kaarvõlvsild paikneb vanal munakividega kaetud Kihelkonna maanteel, mis on osaliselt säilinud. Silla kogupikkus on 105 m, suurim sille on 4,55m, laius 6,9 m.  </span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vana puusilla asemele üle Põduste jõe rajatud kivist Suursild ehitati 1813.a Esimene suurem remont toimus juba 1837, järgnesid parandustööd 1851, 1952, 1856, 1863, 1878, 1910. II maailmasõjas sai sild pommitabamuse, taastamisel 1948/49 laoti viis kaarava kinni. Suursild restaureeeriti 1990.a.</span>


source: A
code: 20860
name: Kuressaare põlluvahi maja
type: ehitismälestis
alt_id: 322
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>See romantiline kahekordne viilkatusega paekivist hoone, nn. põlluvahi maja asub Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal. Kuni 19. saj lõpuni tähistas hoone linna läänepoolset piiri. 18. saj. lõpul rajatud väike lihtsate dolomiitdetailidega ehitis oli ette nähtud põlluvahile, kes jälgis, et linna loomad ei pääseks Kitsa tänavaga piirnevatele Kaarma-Suuremõisa põldudele.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone on ehitatud 18. sajandi lõpul. Kuni 19. sajandini tähistas hoone linna idapiiri.</span>


