# places

source: A
code: 30173
name: Viljandi I algkooli hoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on kahest omavahel liituvast hoonemahust koosneva hoonega, mille moodustavad kivist keskne saalikorpus ja kivivundamendil asetsev sõrestikkonstruktsioonis tiibehitis, kus paiknevad klassiruumid.Hoone fassaadiarhitektuur on lihtne ja otstarbekohane, väheste klassitseerivate elementidega. Leitmotiivina tõuseb esile hoone keskosa teise korruse saali lintaken, mida on rõhutatud tugeva ehisraamistuses profileeringuga. Element kajastab ajastu kahe moevoolu - ekspressionismi ja 18.-19. sajandi vahetuse neoklassitsismi (Um 1800) mõjusid. Enamik fassaadielemente, sh tugevalt eenduvad profileeritud aknaprossid ja pööningukorruse ümarakenderida näivad olevat inspireeritud just viimasest, nimelt Paul Mebes raamatust „Um 1800― pärit neoklassitsismi näidetest.
Keskosa kõrge katusemaht tõuseb põhimahu kohal esile parapetimotiivina, millel on pööningukorruse tasandil paiknev ümarakende rida. Seegi motiiv sarnaneb 19. sajandi alguse klassitsistlike paviljonhoonete, nt Pariisi Odeoni teatri või veel enam Würzburgi vanglahoonega Puidust tiibehitise fassaadilahendus on kainem ja asjalikum. Oma horisontaalselt rühmitatud ruudukujuliste akende reaga, mida teise korruse osas rõhutavad heledamad akendevahelised krohvivööndid, aimab see ette 1930. aastatel meie maakoolimajade arhitektuuris valitsevaks kujunenud puitfunktsionalismi. Hoone plaanikahenduse muudab omapäraseks tiibehitiste paigutus. Algselt on koolihoonele kavandatud keskne saalikorpus ja kolm sellega liituvat hoonetiiba (millest vaid üks on teostatud). Külgmine hoonetiib liitub keskse kivist hoonemahuga nurga all, lennukitiiva sarnaselt. Mida täpselt arhitektid sellega taotlesid võib vaid oletada. Ilmselt on esmaseks põhjuseks hoone asukoht Vaksali ja Hariduse tänava krundil, hoonetiibade pööramine võimaldas kavatist siduda mõlema tänavajoonega. Arvatavasti võimaldas selline lahendus parandada ka klassiruumide valgustingimusi. Samuti mõjub klassiruumide korpus Valuoja poolt vaadates optiliselt lühemana ja kuna hoonele oli kavandatud ka teine hoonetiib, siis ehk oli keeruka plaanistruktuuri eesmärgiks ka laialivalguvat hoonet kompaktsemaks muuta ja siduda teda linnasiluetis paremini naaberhoonete, Viljandi mõisa ja uue kerkiva pangahoonega. Igal juhul on tegemist arhitektide poolt funktsionaalselt ja linnaehituslikult läbikomponeeritud plaanistruktuuriga. Arhitekt Mihkelsoni poolt ümbertöötatud juurdeehituse kavand seda algse üldkavatise loogikat enam ei järginud, ilmselt tundus see teostuselt liiga keeruline. Samas järgib 1960. aastatel tehtud juurdeehitus, vaatamata mahulisele tuimusele ja proportsioonitusele algkavandiga sarnast asendiplaani, paiknedes Hariduse tänava joonel, nagu Wolffeldti ja Nürnbergi kavandatu.
Hoone ruumistruktuur on lahendatud funktsionaalselt, keskse trepihalli ja sellest lähtuvate koridoridega, mida valgustab aknaavade rida hoone hoovipoolsel lääne- ja lõunaküljel ja mille ääres hoone ida ja põhjaküljel paiknevad klassiruumid. Interjööris pääsevad mõjule hästi valgustatud koridorid, mille suubumist saalikorpusse markeerivad esinduslikud ümarkaaravad (foto ). Arhitektuursed detailid on lihtsad ja asjalikud. Seinte alaosa katab veel kohati säilinud algupärane profileeritud laudadest puittahveldis. Väärtuslikest detailidest tuleb mainida veel profileeritud prossijaotusega aknaid, lihtsad kahe tahvliga klassiruumide uksi, peatreppi ja selle metallpiiret 1920. aastatele iseloomuliku ornamendimotiiviga, välisust, klassiruumide laudpõrandaid. Kultuuriväärtusega hooneosad ja detailid on valdavalt hästi säilinud. Kahjuks on osa neist hilisemate remontide käigus asendatud vähemkvaliteetsete analoogidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Esimene algkool eesti linnakodanike lastele rajati Viljandisse 1772. aastal. See kool asus algselt Viljandi vanalinnas. Turuplatsi ääres asunud vana koolimaja hävis 1944. aastal. 19. sajandi teisel poolel kandis kool Viljandi Poeglaste Elementaarkooli nime ja selle juhatajaks oli aastatel 1862—1895 tuntud ärkamisaja kultuuritegelane ja kirjamees Friedrich Kuhlbars, koorilaulu ―Laulud nüüd lähevad‖ sõnade (luuletusena ―Koit‖) – autor. Tema käe all omandasid Viljandis hariduse Villem Reimann, Juhan Kunder, Karl-August Hindrey jmt hiljem tuntuks saanud eesti avaliku elu ja kirjandustegelased. 1918. aastal nimetati poeglaste elementaarkool selle kauaaegse juhataja nime järgi Friedrich Kuhlbarsi nimeliseks Viljandi Linna 1. Algkooliks. Sama hariduslikku traditsiooni kannab praegu edasi Viljandi Valuoja Põhiool. XX sajandi algul suurenes Viljandis Kantreküla elanike arv ning tekkis vajadus uue kooli järele. 1910. aastal avati Vaksali tänava eramajas Kantremaa 2-klassiline Ministeeriumikool, mis nimetati 1918. aastal Viljandi Linna 3. Algkooliks. Selle esimene juhataja ja õpetaja oli A. Mankin. 1920. aastate algul kerkis päevakorrale uue ajakohase koolimaja ehitamine Viljandisse. Avalikkude algkoolide seaduse (1920. aasta «Riigi Teataja» nr. 75/76 ja 153/154) põhjal kehtestas Haridusministeerium määrused avalike algkoolide hoonete ehitamiseks. Koolimaja asukoht pidi olema oma ümbruskonnast võimalikult kõrgem. Seda ei võinud ehitada kõrgete hoonete kõrvale, samuti pidi see olema eraldatud vabrikutest ja tehastest. Kooli maa-ala pidi olema nii suur, et sinna võis ehitada koolimaja koos vajalike majandushoonetega. Peale selle pidi kooli krundil olema ruumi õue, aia ning mängu- ja spordiplatsi tarvis.
1923. aastal otsustas Viljandi linnavolikogu ehitada Kantrekülla Mõisa tee, Vaksali puiestee ja Valuoja tiigi vahele uue koolimaja, mis pidi pakkuma õppimisvõimalust niihästi Kantreküla kui linna elanike lastele. Hoone projekt telliti tolle aja nimekaimalt - E. Wolffeldti ja A. Nürnbergi arhitektuuribüroolt Pärnus. Ehitus pidi maksma 8, 2 miljonit marka. 1926. aastal eraldas riik linnavalitsusele koolimaja ehitamiseks 4 miljonit ja 1927.a. veel 2 miljonit marka. Ehitustöid alustati 1926. aasta sügisel. Ehitustöid kajastas põhjalikult tolleaegne Sakala, mis, olles tolleaegse linnavalitsuse suhtes opositsiooniliselt meelestatud, kritiseeris teravalt ja mitte aluseta koolihoone ehitustööde protsessi. Tänu sellele teame nii mõndagi tänase hoone ehitamise ja ehituskonstruktsioonide iseärasuste kohta. Ehitushanke võitis kohalik ehitusettevõtja Jäärats, kes samal sügisel alustas ehitustöid. Ehitusjärelevalvet pidi teostama Viljandi linnaarhitekt ins. M. Luht. 1927. a. jaanuaris teatab Sakala, et riigi toetusel alustatud koolihoone ehitustöid on tehtud lohakalt. Vahvärkseinad on rajatud ühele ainsale aluspalgile (nõuetekohase kahe aluspalgi asemel), seintes on segamini kasutatud vanu ja tooreid palke, vundament olevat valatud sügiseste külmadega ja ilmutavat juba lagunemise märke. Linnapea Jaan Vares kutsus kokku ehituskomisjoni, milline pärast ehitusega tutvumist 12. jaanuaril 1927 otsustas ehitustööd peatada ja kohale kutsuda ehituseksperdid. Eksperdid insener F. Werncke ja Tallinna Tehnikumi õppejõud F. Adoff käisid ehitisega tutvumas 22. aprillil 1927. Eksperdid pidasid hoone edasiehitamist küll võimalikuks, kuid leidsid ehitusvigu ja soovitasid hoone ehitamist veel kuu aja võrra edasi lükata, et vundament jõuaks kivistuda, samuti tuli vundamendi ülaosa lohakalt laotud osad uuesti laduda ja puitosad vundamendist uuesti kahekordse tõrvapapiga isoleerida, kuna seda oli tehtud lohakalt. 1927. a. juuli lõpus käis ehituskomisjon eesotsas linnapea August Maramaa ja insener Wernckega uuesti ehitust kontrollimas. Paide telliskivitehasest tellitud telliskivid osutusid ebakvaliteetseks ja saadeti tehasesse tagasi. Koolimaja puuosa juures olid parasjagu käimas sisemised krohvimistööd, kuna ―välisseintele on papp peale löödud, laudade löömine papi peale aga pooleli.‖ Samuti märgiti, et ―kiviosa seinad on juba kuni teise majakorra pooleni üleval. Tööde viibimise tõttu lükati ehitustööde lõpptähtaega edasi kuni 15. oktoobrini. Oktoobris ei olnud maja ikka veel valmis. Alles 1. novembril 1927 sai kool pooleliolevas majas õppetööd alustada. Selleks seati sisse neli klassituba. Koolimajas ei olnud veel veevärki ega elektrit. Maja puuosa oli siiski viimistlusjärgus ja loodeti paari nädala jooksul lõplikult valmis saada. Maja kiviosa, kus pidid asuma füüsika kabinett ja avar näitelavaga saal, oli veel pooleli. Sakala jätkab: ―Üldiselt jätab maja sisemus kena mulje. Vähe on selliseid algkooli ruume Eestis. Avarad ja kõrged klassitoad on suurte akendega. Koridorid laiad ja – mis jällegi meeldivana tundub – tihedate, kõrgete akendega. Õhku ja valgust on igatahes uues haridustemplis laialt. Saali valmis saades muutub asi muidugi veelgi paremaks. Väljakäigukohti on kaks – üleval ja all – jällegi avarad ning õhuküllased.
Täiesti ehitamata on maja teine tiib. Nimelt peab plaani järgi Viljandi mõisa poolse kiviosa külge tulema samasugune puuosa, nagu praegu on ehitatud tee poole. Kunas seda osa ehitama hakatakse on tuleviku tume saladus. Lõplikult valmis uue koolimaja esimene ehitusjärk alles 1928. aasta 27. novembril, projektikohase tiibhoone ja hoone hooviküljele kavandatud võimlemissaali ehitamist aga ei alustatud kunagi. 1960. a. tehti ehitamata jäänud hoonetiiva kohale vana hoone proportsioone ja algset kavatist eirav kolmekorruseline juurdeehitis, mis kujundati tollele ajale iseloomulike telliskivist püstribadega.</span>


source: A
code: 30057
name: Välja-Aadu pukktuulik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tuuliku põlvpakkude otsad on profileeritud ning tuuliku ematala alumise klombi serva on lõigatud sikksakk muster (vt. foto 8). Nimetatud puulõike puhul on tegemist just Kõruse külale iseloomuliku oranmenteerimise variandiga. Sarnane muster on lõigatud ka kunagise Reinu talu tuuliku ematalasse (tänaseks on veskist säilinud vaid vare), samuti Sääde talu ematalasse. 
Tuulik on jahvatanud vaid lihtjahu, st tuulikul puudub arenenud jahvatusmehhanism - jahukirst ventilaatori ja söeltega ning tangukastiga. Jahvatamisel tekkiv jahu langes otse mööda jahutoru tuuliku külgseinal olevasse jahukasti, kust see hiljem kotti roogiti. Jahude järelsortimist ja töötlust tuulikus sees ei toimunud. Tuulik esindab vanema traditsiooni Saaremaa pukktuulikut. Kohaliku külaelaniku andmetel oli algselt tegemist kolme pere ühise pukktuulikuga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Vanim ülesmärgitud aastaarv tuulikus on 1900 (murispuu sisepinnal tuuliku 2. korrusel), mis tõenäoliselt märgib tuuliku ehitusaastat. Tuulikusse on sisse lõigatud erinevatele detailidele lisaks veel järgmised daatumid: 1905; 1906; 1932; 1943 jt., mis tähistavad remontide toimumise aegu.</span>


source: A
code: 30125
name: Jaagu pukktuulik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on vanematüübilise lihtjahu tuulikuga, mille 1. korrusele suubuv jahutoru lõppeb seinale kinnitatud jahukastiga. Tuuliku konstruktsioonid on kõik arhailised - põlvepakud ja tiivavõlli kaelapaari iged kinnituvad puitsõlgedega, suurratas on vanematüübiline tiivavõlli läbivate aardamitega, tuuliku tiivad on praktiliselt keskrooga tiivad, tiibadel iged puuduvad - ühe tiiva aardam on pikem, mis kinnitub teise tiiva aardami külge. Tuuliku suurratas ei ole kuigi suur (ca 1,3m läbimõõduga), samas on värkel keskmisest suurem, mistõttu tuulik on keskmisest pukktuulikust aeglasema käiguga. Tuulikul on vastavalt ka väiksemamõõdulised veskikivid.
Tuuliku konstruktsioonid on tahutud kirvega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Jaagu pukktuulik on tõenäoliselt ehitatud 1822.a., selle aastaarvuga puitplaadi on kinnitatud tuuliku tagaseinale endine kodu-uurijast omanik.
Tuuliku tammest söömrilt leiab veel aastaarvud 1934, nii söömrilt kui kerelaudiselt aastaarvud 1861, 1862, 1863, mis märgivad kõik remontide aastaid. 

Tegemist on vanuselt viienda säilinud Saaremaa pukktuulikuga.</span>


source: A
code: 30055
name: Anetsi pukktuulik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Anetsi pukktuulik esindab tüüpilise Saaremaa pukktuuliku konstruktsioonilisi lahendusi: profileeritud murispuu otsad ja põlvepakud, laudise soonega murispuu, tiivavõlli paarid ja lühikesed kerediagonaalid, kere karkassi kandvad osad valmistatud tammest, välisseina ukse ja kotiluugi asetus kohakuti jms.
Tuuliku keskmisest jõukam omanik on ehitanud selle mõnevõrra uhkemana kui harilikud pukktuulikud – tuulikule on paigaldatud valtsplekist katus (esineb kuuel Saaremaa tuulikul) ja lubimördil laotud kõrge krohvitud kivijalg (esineb vaid kolmel Saaremaa tuulikul. Teised krohvitud jalaga tuulikud on varemetes ja ei ole mälestised).
Saaremaa tuulikule tüüpiline jahvatamismehhanism on terviklikult säilinud: veskikivid, suurratas ja värkel, pärss, jahukirst, ventilaator, liugraam, pilljalg ja pillid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tuulik on ehitatud 1898. aastal. 
Suuremamahulised remonttööd tuulikul viidi läbi 1989. aastal, mille käigus asendati katusekate (paigaldati valtsplekk-katus) ning seinalaudis.</span>


source: A
code: 30119
name: Sassi pukktuulik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tuuliku jahude sortimise mehhanism kuulub ülemineku tüüpi tuulamissüsteemi hulka, kus tuulamiseks kasutati loomulikku õhuliikumist läbi esiseinas oleva tuuleava ja salve all oleva tuulekasti (vt. foto 3). Kere konstruktsiooni juures on omapärased karkassi diagonaaltoed (titsid), mis oma kujult on kerge paindega. 
Tuulikule on 1970ndatel paigaldatud eterniitkatus. Alles on üsna suur osa originaalseadmetest, mis on võimalik peale korrastamist juba restaureeritud tuulikusse tagasi paigaldada.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Sassi tuulik asub Võhma küla keskel, maanteest mõnisada meetrit läänepool Sassi taluhoonete taga põllu serval. Tuuliku vaadelavust piirab võsa.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tuulik on ehitatud 1911. aastal – märge söömril. Samuti leiab söömrilt tuuliku ehitusaegsed initsiaalid: M. B. Tuulikul pole suuremaid remonte teostatud ajast, mil tuulik 1950ndate lõplikult seisma jäi.</span>


source: A
code: 30120
name: Vainu talu tuulik
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tuulik on oma mõõtmetelt erakordselt väike ja mahutab interjööris ainult 1 paari veskikive. Tuuliku siseruum on üsna identne “peaga tuulikutega”, kus pukktuuliku mehhanism on kohandatud hollandi tüüpi keeratava tuulikupea tarbeks andes ainult värklile pikkust juurde. Ometi ei ole tegemist kivist “peaga tuulikuga”, kuna väliselt vastab tuulik 100% hollandi tuuliku tunnustele. Tuulikul on galerii, kaks paari galeriiuksi, suured uksed 1. korrusel ja paadikujuline pea (levinud kõikidel Saaremaa hollandi tuulikutel). Tuuldepööri mehhanism on olnud arvatavasti pööriratta või käsivintsi abil. Mehhanismid ei ole säilinud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Haapsu Vainu tuulikukehand paikneb Orissaare vallas Orissaare-Leisi maantee ääres Haapsu külas Vainu maaüksusel, mis on kaetud männiharvendikuga. Tuulikukehand asub maanteest 33m lõuna pool kõrgemal
kruusasel mäeseljal ja on tänu harvendatud metsale maanteelt vaadeldav.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tuulik on ehitatud arvatavasti 20. sajandi alguses 1920-1930. aastatel ühe talu tarbeks, nagu see on tüüpiline
hollandi tuulikutele Saaremaal. Tuulik ehitati selliselt, et see kestaks igavesti - raudkivist seintega ja tammepuust vahelaetaladega.</span>


source: A
code: 30229
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vrakk lebab umbes nelja meetri sügavusel osaliselt setetesse mattununa. Setetest välja ulatuva osa pikkus on ligikaudu 41 meetrit ja laius 13 meetrit. Vraki sees on korrodeerunud kahurikuulide jäänused.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vrakk asub Tallinna lahes umbes nelja meetri sügavusel. Merepõhi vraki ümber on liivane.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Suure sõjalaeva jäänused lokaliseeriti Tuukritööde OÜ poolt 2009. aastal. Tõenäoliselt on tegemist 18. sajandist pärineva fregatiga. Vrakk paikneb Tallinna lahe põhjas loode-kagusuunaliselt.</span>


source: A
code: 30228
name: Hagumäe taluhäärber
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mansardkorrusega puumaja on risttahukakujulise põhimahuga. Esikülje vasakpoolses otsas on eest lahtine trepikoda-veranda, mis muudab hoone põhiplaani L-kujuliseks. Katuse ülemine, veidi väiksema kaldega kolmandik on alumisest osast paarkümmend sentimeetrit kõrgemale tõstetud. Praegu on majal viilkatus, ent algselt oli katuse aiapoolne ots kelbaga, millest ulatus pikendusena välja lahtine, nurgapostidele toetuv pulkrinnatisega rõdu. Samasugune rinnatis on ka maja parempoolses otsas kahel pealistikku asuval rõdul. Hoone väliskujunduses on kasutatud ohtralt saekaunistusi ja vaheldusrikast laudist, mis viitavad Põhja-Vene ja Karjala mõjudele, aga ka nn Šveitsi stiilile. Kõik see kokku annab majale ajastuomaselt rahvusromantilise ilme.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Maja ehitas peentisler ja paadimeister Joosep Oberg (1874-1930). Maja nugakivi pandi 31. oktoobril 1914. aastal. J. Oberg ehitas maja kuni 1924. aastani. Esialgu tegi ta maja mesitarude hoidmiseks – tarud tõsteti talveks siia külmavarju. Maja on ehitatud kolmes järgus, väidetavalt peamiselt merest korjatud puidust. Oberg oli osalenud ka Tsitre suvemõisa ümberehitamisel, kus tema nikerdatud olevat olnud nn suvesalongi ümbritsevad sambad. Ka olevat ta töötanud Tsitre suvemõisa Väike-Tsitre karjamõisa hoone ehitamisel. Viimase juures oli mitmeid detaile, mida esineb ka kõnesoleva Hagumäe maja juures, sh rippuvad pitslauad katuseviilul. 1960. aastail ehitati hoone mansardkorrus sisemiselt ümber, et kohandada see Obergi vennapoja professor Hugo Lepnurme suvekorteriks. Hiljem on ehitatud katuseuuk ja lihtsustatud akende raamijaotust, mis varem olid 6-ruudused.</span>


source: A
code: 30231
name: Hansurahva talu rehielamu
type: Elamu
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hansurahva rehielamu on Eestis ainulaadne oma massiivse korstnaga reheahju poolest. Hansurahva rehielamus on taoline omaaegne uuenduslik reheahi ainsana terviklikult säilinud. Ahju sisevõlvide ladumisel on kasutatud Palmse omas tellisetehases põletatud katusekive.
Välimuselt on tegemist Põhja-Eesti tüüpi rehielamuga, mida iseloomustab teistest ruumidest kitsam ja kõrgem rehetuba. Rehealune ja selle otsas asuv laut (algselt aganik) on ehitatud paekivist, rehetuba ja kambrid rõhtpalkidest.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone on ehitatud 1868. aastal Palmse mõisniku Carl Magnus von der Pahleni korraldusel ja rahastamisel. Talupoegade elutingimuste parandamiseks ehitati sealseis külades sarnaseid suure korstnaga reheahjuga hooneid umbes kakskümmend. 
1980. aastatel oli maja Lahemaa rahvuspargi valduses ning 1980. aastate lõpul tehti maja siseruumides remonti ja katusele paigaldati uus laastukate.</span>


source: A
code: 30230
name: Osmussaare kalmistu ja kabel
type: Kalmistu
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kabelist on alles torni kiviosa ja pikihoone läänesein. 
Rannakirikute traditsiooni järgides oli Osmussaare kabel väike, eenduva torni ja viilkatusega kabel. Tornikiivri kuju on võrreldud Tallinna Oleviste kiriku omaga, võib-olla oligi see ehitamise ajal eeskujuks. Tornikiiver oli kaetud laastudega, pikihoonel ja kooriruumil olid laudadest katused. Torni ülemises osas on igal küljel väike kellaava. Kabel oli nii seest kui ka väljast krohvitud. Sisustus oli lihtne. Igal perel oli kabelis oma pink, kokku umbes 80 istekohta.

Kalmistu on ümbritsetud kivist piirdemüüriga. Jälgitavad on mõned kalmukünkad, kuid vanu  hauatähiseid kalmistul enam ei ole. Kalmistul on varem olnud puidust värav istuva mehe skulptuuriga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Praeguse kabeli kohas oli varem puidust kabel. Selle asemele ehitati 1765-66 paekivist kabel. Kivikabeli ehitamise tarvis rajati selle lähedusse lubjaahi, mida köeti puidust kabeli lammutamisel saadud materjaliga. Viimane jumalateenistus peeti kabelis 1940.aastal, samal aastal evakueerusid elanikud saarelt. Nõukogude sõjavägi tegi kabelist laskemoonalao. Seoses sakslaste pealetungiga 1941.a. sügisel toimunud tulevahetuses sai saar tugevasti kannatada, ka kabel sai tabamuse. Hiljem lammutati pikihoone ja kooriruumi seinad, kivid kasutati tõenäoliselt sõjaliste objektide ehitamiseks.

Kabelit ümbritsevale kalmistule on maetud juba 17.sajandil, võimalik, et veelgi varem. Maeti peamiselt kabelist lõuna poole. Igal perel oli oma rida, järjekord sama, mis perepinkidel kabelis. Nõukogude okupatsiooni ajal viidi kabeliaia kivid minema ja purustati betooni täiteks. 1941.a. pommitamise käigus sai kalmistu tabamuse. Hauatähised loobiti minema ja tõenäoliselt on haudu ka rüüstatud. Praeguseks ei ole säilinud ühtegi tervet hauatähist. Mõned raudristide maakivist alused võivad asetseda algsetes kohtades, jälgitavad on ka mõned kalmukünkad. Kalmistu keskel leiti murukamarast üks purunenud paekivist rõngasrist ja kirikuaiast väljaspool, järvepoolselt nõlvalt kaks rõngasristi.

Peale Eesti taasiseseisvumist said Rootsi põgenenud osmussaarlased võimaluse taas oma kodusaart külastada, moodustati külaühing ja hakati kabelit ja kalmistut korrastama. Kabeli vare konserveeriti 2011.a.</span>


source: A
code: 30242
name: Rocca al Mare suvemõisa Šveitsi maja
type: ehitismälestis
alt_id: 3130
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on ehitatud 1870. aastal ühe vana taluhoone palkidest Arthur Girard de Soucanton´i pojale Etienne´ile pulmadeks. See on esinduslik kahekorruseline Šveitsi stiilis rõhtpalkidest maja, mille juurde kuulus 5 kõrvalhoonet. Villa esimese ja teise korruse vahel olnud ringrõdu on hävinud, muus osas on hoone säilinud algsel kujul. Hoonet iseloomustab sümmeetria ja avaruse taotlus. Konstruktsiooni materjalikasutus on meisterlik, elegantne palgikäsitlus varamise ja puhasnurkade juures. Šveitsi stiili rõhutab seinapinnast dekoratiivse profiiliga käppadele toetatud murispuu ning rõhutatult pikkade räästastega viilkatus. Seinapindu iseloomustab rohke puitdekoori kasutus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rocca al Mare suvitusmõisa rajas 1863. aastal Tallinna tollane linnapea parun Arthur Girard de Soucanton (1813 – 1884) Haabersti linnamõisa maadele.
19. saj II poolel ehitatud puitsuvila, nn Suur maja koos oma abihoonetega on hävinud, samuti praeguse Aarte talu eksponaathoonete kohal paiknenud väike von Lampede suvila.
1870. aastal ehitati ühe vana taluhoone palkidest A. Girard de Soucantoni pojale Etienne´ile pulmadeks kahekorruseline ringrõduga Šveitsi stiilis maja, mille juurde lisandus 5 kõrvalhoonet. Hoone on hästi säilinud ja muuseumis kasutusel administratiivhoonena.
1872.a abiellus A. Girard de Soucanton´i tütar Helene doktor Eugen von Nottbeckiga. Neile ehitati pulmadeks väiksem nn Nottbecki maja praeguse Sutlepa kabeli vastu üle tee. Hoone on hävinud.
1870. aastatesse jääb ka siinse vaatamisväärsuse Via Appia pargitee rajamine, kus pika metsatee ääres võis näha dominiiklaste Katariina kloostrist põranda alt leitud raidkive ja vanu raidkive E. von Nottbecki kogust. Via Appia raidkivid said olulisi kannatusi II maailmasõjas, vähesed säilinud fragmendid asuvad hetkel Tallinna Linnamuuseumi kogudes. 
1885-86 a. ehitati Šveitsi maja taha suvila Etienne Girard de Soucanton´i ämmale admiraliproua Tobiesenile. Hoone lammutati 1970. aastate alguses.
1901.a peale A. Girard de Soucanton´i abikaasa surma läks mõis poeg Etienne ´i valdusse.Tema lasi ühele naiseõele alates 1896. aastast ehitada mitmes järgus väikese Mechmershauseni suvila, milles praegu on muuseumi konservaatorite tööruumid. Teisele õele valmis 1901.a. Hagemeisteri suvila, praegune 1. fondihoidla.
Iseseisvunud Eestis kasutati suvemõisat edasi, hooneid kasutati pansionaadina ja üüriti suvitajatele. Suvemõisa elanikud lahkusid Eestist 1939. aastal. 1940. a. kuulutati Rocca al Mare Nõukogude Liidu riigipiiri alaks. Peale II maailmasõda kasutati allesjäänud hooneid numbritehase tööliste elamutena ja Šveitsi maja lasteaia suvebaasina.
1957. a. eraldati territoorium loodavale vabaõhumuuseumile.</span>


source: A
code: 30245
name: Liberty suvemõisa Daheimi maja
type: ehitismälestis
alt_id: 3130
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on kõrge paekivisokliga palkseintega pooleteisekorruseline suvekodu. Historitsistlikku fassaadi liigendavad avarad aknad, rõhtlaudis ning mitmed dekoratiivsed puitdetailid. 20. sajandi algul on uuendatud maja esist verandat. Valtsplekkkattega viilkatusel on säilinud profileeritud sarikakannad. Hoones on säilinud algne ruumijaotus keskse elutoa (säilinud algne kamin), magamistubade, köögi, trepikoja, käimla ning II korruse ruumidega. Suuresti on säilinud algne siseviimistlus.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Liberty suvemõis on esimest korda märgitud 1783. aastast pärinevale kaardile. Esimene puust väike mansardkorrusega suvemaja Grillental, mida pidasid kümme poissmeest, oli perepärimuse järgi olemas juba 1771. aastast. Koha ostis 1781. a. Carl Friedrich von Strahlborn, kes nimetas valduse Liberty’ks.
C.F. von Strahlborn lasi 1798. a. ehitada edaspidi Vana-Libertyks nimetatud pooleteisekorruselise puitvoodriga palkhoone, tüüpilise 18. saj. lõpu barokse elumaja. Halva seisukorra tõttu lõpetati selle mälestiseks olemine 2006.a. ja hoone lammutati 2007.a. tingimusel, et see tulevikus taastatakse.
Vana-Liberty suvekodu kõrvale ehitati tänaseni säilinud jääkelder. Enne 1849. aastat valmis ka Liberty teenijatemaja, mida on hiljem hakatud kutsuma ka majahoidja elamuks. See on koos pesuköögiga samuti säilinud.
C. F. Strahlborn pärandas mõisa tütrele, kes abiellus 1822 a. raehärra Alexander Gustav Kochiga. 1939. a. baltisakslaste Eestist lahkumiseni kuulus territoorium Koch´ide perele. 1865. a. püstitas A. G. Koch oma tütardele Daheimiks kutsutud ühekorruselise katusekorruse ja verandaga suvila, mida muudeti veidi 1930ndail aastail. Selle kõrvale ehitati 1865-1873 aastate vahel tänaseni säilinud väike kelder.
1905. a. ehitas Egon Koch Daheimist üle tee rukkipõllule moearhitekti Otto Schotti projekteeritud kahekordse katusekorrusega liigendatud heimatliku puitvilla, nn. Egoni maja. Nõukogude perioodil on muudetud hoone ülakorruse aknaid, üldiselt on hoone väga autentselt säilinud.
Egoni maja kõrvale ehitati aednik Jaulo maja, mida on hiljem nimetatud sulaste majaks. Hoone on halvas olukorras. 
1930ndail ehitati tänaseni säilinud E. Kochi Mercedese garaaž.
1905-1910.a. ehitas Egoni vend Egbert Koch „kartohvlipõllu” ja Egoni suvila vahele nn Egberti maja, mis on samuti heimatstiilis puitmaja. See suvila on hiljem (aeg teadmata) saanud lõunatiivale juurdeehituse, ümber on ehitatud ka katuseerkerid. 
Krundil olid vaatekohad, mis puudest priid hoiti. Ühel neist – pr. Kochi sünnipäevaks kuhjatud nn sünnipäevamäel asub nüüdne Rocca al Mare kool.
Nõukogude ajal kasutas hooneid Rocca al Mare pioneerilaager.</span>


source: A
code: 30244
name: Liberty suvemõisa Egbert Kochi suvila
type: ehitismälestis
alt_id: 3130
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone projekteerinud arhitekt ei ole teada. Võimalik, et tegu on Otto Schotti tööga, nagu kõrvalsuvila puhul. Väheliigendatud ja massiivse ristkülikukujulise põhiplaaniga Egbert Kochi maja esifassaadideks võib pidada merepoolset külge ning ja Egon Kochi suvila poolset külge. Hoonele on hiljem lisatud juurdeehitus ja muudetud vintskappide kujundust. Hoones on säilinud algsed konstruktsioonid ja mitmeid väärtuslikke ajalooliseid detaile: aknad, aknaluugid, tahveluksed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Liberty suvemõis on esimest korda märgitud 1783. aastast pärinevale kaardile. Esimene puust väike mansardkorrusega suvemaja Grillental, mida pidasid kümme poissmeest, oli perepärimuse järgi olemas juba 1771. aastast. Koha ostis 1781. a. Carl Friedrich von Strahlborn, kes nimetas valduse Liberty’ks.
C.F. von Strahlborn lasi 1798. a. ehitada edaspidi Vana-Libertyks nimetatud pooleteisekorruselise puitvoodriga palkhoone, tüüpilise 18. saj. lõpu barokse elumaja. Halva seisukorra tõttu lõpetati selle mälestiseks olemine 2006.a. ja hoone lammutati 2007.a. tingimusel, et see tulevikus taastatakse.
Vana-Liberty suvekodu kõrvale ehitati tänaseni säilinud jääkelder. Enne 1849. aastat valmis ka Liberty teenijatemaja, mida on hiljem hakatud kutsuma ka majahoidja elamuks. See on koos pesuköögiga samuti säilinud.
C. F. Strahlborn pärandas mõisa tütrele, kes abiellus 1822 a. raehärra Alexander Gustav Kochiga. 1939. a. baltisakslaste Eestist lahkumiseni kuulus territoorium Koch´ide perele. 1865. a. püstitas A. G. Koch oma tütardele Daheimiks kutsutud ühekorruselise katusekorruse ja verandaga suvila, mida muudeti veidi 1930ndail aastail. Selle kõrvale ehitati 1865-1873 aastate vahel tänaseni säilinud väike kelder.
1905. a. ehitas Egon Koch Daheimist üle tee rukkipõllule moearhitekti Otto Schotti projekteeritud kahekordse katusekorrusega liigendatud heimatliku puitvilla, nn. Egoni maja. Nõukogude perioodil on muudetud hoone ülakorruse aknaid, üldiselt on hoone väga autentselt säilinud.
Egoni maja kõrvale ehitati aednik Jaulo maja, mida on hiljem nimetatud sulaste majaks. Hoone on halvas olukorras. 
1930ndail ehitati tänaseni säilinud E. Kochi Mercedese garaaž.
1905-1910.a. ehitas Egoni vend Egbert Koch „kartohvlipõllu” ja Egoni suvila vahele nn Egberti maja, mis on samuti heimatstiilis puitmaja. See suvila on hiljem (aeg teadmata) saanud lõunatiivale juurdeehituse, ümber on ehitatud ka katuseerkerid. 
Krundil olid vaatekohad, mis puudest priid hoiti. Ühel neist – pr. Kochi sünnipäevaks kuhjatud nn sünnipäevamäel asub nüüdne Rocca al Mare kool.
Nõukogude ajal kasutas hooneid Rocca al Mare pioneerilaager.</span>


source: A
code: 30243
name: Liberty suvemõisa Egon Kochi suvila
type: ehitismälestis
alt_id: 3130
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Egon Kochi suvila on ühekorruseline katusekorrusega puithoone, mille all asub kelder. Maja kõik küljed on erinevad, peafassaadideks on keskrisaliidiga sein Libertysse sissesõidu poolsel küljel ning merepoolne sein, kus asub peasissekäik. Hoone tagaküljel paikneb madalama tiivana veranda. Uhket suvilat iseloomustavad erinevatel kõrgustel asuvad äärmiselt liigendatud katusepinnad ning mitmesuguse suuruse ja erineva rütmiga paigutatud tiheda jaotusega aknad. Peasissekäigu kohale on kujundatud kitsas
astmelise paigutusega kolmikaken. Seda gooti losside väliskujundusest pärinevat võtet kasutas arhitekt ka samal ajal projekteeritud Soucantoni lossi (nn Okasroosikese lossi) tornil. O. Schott on kavandanud selle silmapaistva historitsistliku puitsuvila äärmiselt detailirikkana, romantiliste kivieramute laadis.
Hoone sisekujunduses kasutati ohtralt soonitud lauda nii seinte kui saali silmapaistva kassettlae viimistlemisel. Saalis oli malmkamin ja tahveldatud lükanduksed. Maja välisilme ja siseplaneering ning suures osas ka siseviimistlus (puitpaneelid) on säilinud algsel kujul.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Liberty suvemõis on esimest korda märgitud 1783. aastast pärinevale kaardile. Esimene puust väike mansardkorrusega suvemaja Grillental, mida pidasid kümme poissmeest, oli perepärimuse järgi olemas juba 1771. aastast. Koha ostis 1781. a. Carl Friedrich von Strahlborn, kes nimetas valduse Liberty’ks.
C.F. von Strahlborn lasi 1798. a. ehitada edaspidi Vana-Libertyks nimetatud pooleteisekorruselise puitvoodriga palkhoone, tüüpilise 18. saj. lõpu barokse elumaja. Halva seisukorra tõttu lõpetati selle mälestiseks olemine 2006.a. ja hoone lammutati 2007.a. tingimusel, et see tulevikus taastatakse.
Vana-Liberty suvekodu kõrvale ehitati tänaseni säilinud jääkelder. Enne 1849. aastat valmis ka Liberty teenijatemaja, mida on hiljem hakatud kutsuma ka majahoidja elamuks. See on koos pesuköögiga samuti säilinud.
C. F. Strahlborn pärandas mõisa tütrele, kes abiellus 1822 a. raehärra Alexander Gustav Kochiga. 1939. a. baltisakslaste Eestist lahkumiseni kuulus territoorium Koch´ide perele. 1865. a. püstitas A. G. Koch oma tütardele Daheimiks kutsutud ühekorruselise katusekorruse ja verandaga suvila, mida muudeti veidi 1930ndail aastail. Selle kõrvale ehitati 1865-1873 aastate vahel tänaseni säilinud väike kelder.
1905. a. ehitas Egon Koch Daheimist üle tee rukkipõllule moearhitekti Otto Schotti projekteeritud kahekordse katusekorrusega liigendatud heimatliku puitvilla, nn. Egoni maja. Nõukogude perioodil on muudetud hoone ülakorruse aknaid, üldiselt on hoone väga autentselt säilinud.
Egoni maja kõrvale ehitati aednik Jaulo maja, mida on hiljem nimetatud sulaste majaks. Hoone on halvas olukorras. 
1930ndail ehitati tänaseni säilinud E. Kochi Mercedese garaaž.
1905-1910.a. ehitas Egoni vend Egbert Koch „kartohvlipõllu” ja Egoni suvila vahele nn Egberti maja, mis on samuti heimatstiilis puitmaja. See suvila on hiljem (aeg teadmata) saanud lõunatiivale juurdeehituse, ümber on ehitatud ka katuseerkerid. 
Krundil olid vaatekohad, mis puudest priid hoiti. Ühel neist – pr. Kochi sünnipäevaks kuhjatud nn sünnipäevamäel asub nüüdne Rocca al Mare kool.
Nõukogude ajal kasutas hooneid Rocca al Mare pioneerilaager.</span>


source: A
code: 28774
name: Miinisadama aku- ja torpeedokoda
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhimahus 1- ja keskel 2-korruseline raudbetoonist sõrestiku ja -vahelagedega hoone, mis kaetud silinderkatusega, milles kolmnurkvalgmikud. Hoone asub kõrvuti teiste sadamahoonetega. Avad paiknevad sümmeetriliselt. Aknaraamid on algselt olnud valubetoonist. Hoone fassaade liigendab sümmeetriliselt paiknevate stiliseeritud pilastritena kujundatud raudbetoonsõrestik, mille vaheline seinapind on samuti raudbetoonist, ent kaetud krohvipinnale kantud kvaaderduse imitatsiooniga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Miinisadamad moodustavad ühe osa aastatel 1907-1913 Eestisse kavandatud Peterburi merekaitse kompleksist, mille eesmärk oli rajada Soome lahe mõlemale kaldale kaitsepositsioonid, mis oleksid sulgenud laevade ligipääsu pealinnale. Kompleksi ehitisi püstitati Eestisse 1911.-1918. aastani. Tallinnasse pidi muuhulgas tulema Peterburi kaitse pea- ehk keskpositsiooni laevastiku pea-operatsioonibaas, mille tarbeks hakati 1912. aastal ehitama uut sõjasadamat. 1913.-1918. aastani rajati selle raames praegusesse Miinisadamasse ka aku- ja torpeedokoda. 20. sajandi jooksul on sadama hoonete funktsioone vastavalt sõjaväe vajadustele muudetud.</span>


source: A
code: 28775
name: Miinisadama katlamaja koos korstnaga
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhimahus 1- ja keskosas 2-korruseline arvatavasti raudbetoonist kandetarindiga, ent keraamilistest tellistest välisvoodriga katlamaja. Hoone asub kõrvuti teiste sadamahoonetega. Avad paiknevad sümmeetriliselt. Avatäited on puidust. Fassaadid on liigendatud klassitsistliku vormikeele kohaselt hammaskarniisiga, kvaaderdatud risaliitide ja topeltpilastritega. Katlamaja lõunaküljele jääb lekaaltellistest laotud korsten.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Miinisadamad moodustavad ühe osa aastatel 1907-1913 Eestisse kavandatud Peterburi merekaitse kompleksist, mille eesmärk oli rajada Soome lahe mõlemale kaldale kaitsepositsioonid, mis oleksid sulgenud laevade ligipääsu pealinnale. Kompleksi ehitisi püstitati Eestisse 1911.-1918. aastani. Tallinnasse pidi muuhulgas tulema Peterburi kaitse pea- ehk keskpositsiooni laevastiku pea-operatsioonibaas, mille tarbeks hakati 1912. aastal ehitama uut sõjasadamat. 1913.-1918. aastani rajati selle raames praegusesse Miinisadamasse ka katlamaja koos korstnaga. 20. sajandi jooksul on sadama hoonete funktsioone vastavalt sõjaväe vajadustele muudetud.</span>


source: A
code: 28773
name: Miinisadama ladu
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Osaliselt kuni 4-korruselise, arvatavasti raudbetoonist kandetarindiga hoone fassaadi katab keraamilistest tellisest välisvooder, mille põhielemendid on lahendatud klassitsistlikus võtmes. Laohoone paikneb paralleelselt sadama teiste hoonetega. Avad paiknevad sümmeetriliselt. Avatäited on puidust. Hoone fassaade liigendavad hammaskarniisid, eenduvad risaliidid ja pilastrid. Hoonet katab viilkatus. Enamik algseid ehituse-osi on säilinud. Hoone paikneb sadama akvatooriumi ääres.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Miinisadamad moodustavad ühe osa aastatel 1907-1913 Eestisse kavandatud Peterburi merekaitse kompleksist, mille eesmärk oli rajada Soome lahe mõlemale kaldale kaitsepositsioonid, mis oleksid sulgenud laevade ligipääsu pealinnale. Kompleksi ehitisi püstitati Eestisse 1911.-1918. aastani. Tallinnasse pidi muuhulgas tulema Peterburi kaitse pea- ehk keskpositsiooni laevastiku pea-operatsioonibaas, mille tarbeks hakati 1912. aastal ehitama uut sõjasadamat. 1913.-1918. aastani rajati selle raames praegusesse Miinisadamasse ka laohoone. 20. sajandi jooksul on sadama hoonete funktsioone vastavalt sõjaväe vajadustele muudetud.</span>


source: A
code: 30189
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Laevavrakk paikneb 1.kai rambi ees põhjas u 9 meetri sügavusel, pooleldi kaikonstruktsioonide all, osaliselt välja puhastunud. Väljauhutud vraki mõõtmed ligikaudu10x7 meetrit. Vraki küljeosale on kai renoveerimise käigus peale langenud u 9 x 0,6 m betoonist vai.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>2007. aastal 1. kai süvendustöödega seoses toimunud arheoloogiliste uuringute käigus leiti 18. sajandi laevavraki väljatõstmisel veel ühe laevavraki jäänused, mis otsustati jätta in situ. Dateeritud 16. sajandi II poolde ja 17. sajandi I poolde (Tln 3278).</span>


source: A
code: 30190
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Laevavrakk paikneb Tallinna Vanasadama akvatooriumis 3 kai ees põhjas u 9 meetri sügavusel. Vraki pardad ulatuvad pinnasest 1,8 – 2 meetri kõrgusele. Tänu laeva keskosas asuvale paekivide ja vana kai graniitkivi kuhjatisele on laev tugevalt põhjas kinni. Vraki  maksimaalsed mõõtmed 23 x 9 meetrit</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Leitud 2007. aasta sügisel Tuukritööde OÜ poolt sadama ülevaatuse käigus. Dateeritud 19. sajandisse</span>


source: A
code: 30194
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põhja-lõuna suunaliselt paikneva laevavraki mõõtmed on 37 x 12 meetrit ning laeva kere on hinnanguliselt 2,5 meetri sügavuselt liiva mattunud. Liiva seest umbes 1 meetri ulatuses paistavad välja kaare otsad.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Leitud 2010. aastal Tuukritööde OÜ poolt.</span>


source: A
code: 30237
name: Allveelaeva HMS E18 vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Allveelaeva pikkus 54,86 meetrit, laius 6,86 meetrit, süvis 3,81 meetrit. Allveelaev seisab kivisel merepõhjal sirgelt kiilul. Hukkumise hetkel on komandotorni luuk olnud avatud. 
Allveelaeva vrakil on tõenäoliselt meremiinile sõitmise tagajärjel tekkinud plahvatuse kahjustused komandotorni piirkonnas. Rohkem on miiniplahvatuses kahjustatud allveelaeva tüürpoordi poolne osa komandotorni juures. Sekundaarsed kahjustused näiteks traalimise või muu hilisema inimtegevuse tagajärjel leiukohal puuduvad. Vraki üldine seisukord vaatamata miiniplahvatuse jälgedele on hea.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Laevavrakk asub oma 18,5 miili Ristna otsast läänes Hiiumaal ja ligikaudu 17-21 miili kauguse Eesti majandusvööndi välispiirist. Merepõhi leiukohal on väga kõva ilma erilise pehme setteta. Sügavus leiukohal jääb vahemikku 58-60 meetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>E18 valmis Inglismaal Vickersi laevatehases kevadel 1915, pikkus 54,86 meetrit. Kiirus 15 sõlme vee peal, 10 sõlme vee all. Sukeldumissügavus 60 meetrit. Relvastus 10 torpeedot, suurtükk laeva tekil. Meeskond 3 ohvitseri, 28 alluvat. Kapteniks määrati Robert Halahan.
E klassi allveelaevad osutusid brittide edukaimaks allveelaeva klassiks I maailmasõjas. 1914. aasta algul otsustas Inglismaa saata Venemaale Läänemerele appi oma allveelaevad. 1914. aastal õnnestus Sundi väina läbida kahel (E1 ja E9) allveelaeval, aastal 1915 veel kolmel (E8, E18, E19). E18 ja E19 lahkusid Newcastlest 4. septembril, läbisid Sundi 7.-8. septembri öösel. Tee peal oli E18 pidevas hädas sakslastega. Sundi väinas avastasid allveelaeva saksa hävitajad, britid sukeldusi kiiruga ja püsisid kolm tundi põhjas (kõigest 7 meetri sügavusel). Vaatamata mõningastele pingelistele olukordadele õnnestus E18 siiski väinast läbi pääseda ja 13. septembril jõuti Tallinna.
Peale Sundi väina läbimist tugevdas Saksamaa väinade valvet ja sundis erapooletut Rootsit oma territoriaalveed mineerima (1916. aastal). Seetõttu saatis Inglismaa Läänemerele täiendavalt laevu läbi Arhangelski, ent selle teekonna jaoks olid sobilikumad väiksemad C klassi allveelaevad. Läänemerel osales sõjategevuses kokku 9 Briti allveelaeva – 5 E klassi ja 4 C klassi allveelaeva. Neist kaks hukkus Läänemerel – E18 Hiiumaa all ja C32 sõitis Vaiste lahes Kastna küla all madalale ja õhiti brittide endi poolt sealsamas (1917).
25. mai õhtul lahkus E18 Tallinna sadamast oma viimasele patrullile. 26. mail tabas E18 torpeedo Saksa hävitaja V100 vööri ja purustas selle. Viimane teade E18 pärineb 1. juunist, mil Saksa allveelaev UB-30 nägi teda Steinortist loodes. Allveelaeva hukkus tõenäoliselt 2. juunil tagasiteel Tallinna sõites vee peal Saksa miinitõkkele. Koos allveelaevaga hukkus 33 meeskonnaliiget, seal hulgas oli ka kolm vene mereväelast.</span>


source: A
code: 30353
name: Loksa autobussijaam
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ebasümmeetrilise mahulise jaotusega hoone koosneb laiast karniisist ja madalakaldelise kelpkatusega kahekorruselisest kuupjast mahust ning sellega lääne- ja lõunaosas liituvast madalakaldelise kelpkatusega ühekordsest mahust, mille esiküljel paikneb puitkatusega ootepaviljon. Hoone seinad on savitellisest ja vundament paekivist. Avatäited olid algselt peamiselt puidust. Hoone vahelaed on raudbetoonist ja puidust. Katusekattena on kasutatud vaskplekki. Hoone esiküljel on ootepaviljoni kohal parapett kirjaga LOKSA. Algse välislahendusega võrreldes on hilisemate ümberehitustega osaliselt muudetud avade paigutust fassaadil. Siseruumes paiknesid esimesel korrusel algselt ootesaal, abi- ja teenindusruumid ning garaažid. Teisel korrusel olid ruumid bussijuhtidele. Esimese korruse plaanilahendust on muudetud erinevate ümberehituste käigus. Suurimaks muudatuseks on lähima garaažiboksi muutmine osaks saaliruumist. Selle tulemusena on esimese korruse interjöörid hävinud. Teise korruse plaanilahendus on tõenäoliselt säilinud algsel kujul. Samuti on teisel korrusel säilinud mitmeid originaalseid interjööridetaile.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Loksa autobussijaam paikneb Loksa linna südames, Tallinna tänaval, kaubamaja ja gümnaasiumihoone
vahetus läheduses. Hoone astub tänavajoonelt tagasi, tekitades saabuvate ja väljuvate autobusside tarbeks
avara platsi.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Autobussijaam on ehitatud aastatel 1938-1939 Ehitus-Kooperatiiv Ühingu poolt. Tõenäoliselt on hoone arhitektiks Elmar Lohk ja tegemist on esimese spetsiaalselt autobussijaamaks ehitatud hoonega Eesti territooriumil. Hoone valmis tüüpprojekti alusel, kuid Teise maailmasõja puhkemise tõttu jäi Loksa jaamahoone ainukeseks, mis selle projekti järgi valminud. Hoones on hiljem tegutsenud kauplus, baar ja pangakontor. Fassaadi osas on tehtud üksikuid ümberehitusi, suuremaid ümberehitusi on tehtud siseruumes esimese korrusel.</span>


source: A
code: 30342
name: Viljandi tuletõrjedepoo
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viljandi kesklinnast edelas, Riia maantee ja Vaksali tänavate vahelises kvartalis. Hoone asub tänavajoonest tagasi krundi sügavuses, küljega Riia maantee suunas, olles üks ümbruskonna visuaalseid dominante. Skulpturaalse plastikaga hoone mahuline ülesehitus on ebakorrapärane, üksikosad on sümmeetrilised: fassaadide sümmeetria loovad põhiplaanist tingitud eenduvad ümarad hooneosad. Hoone kahekorruselisele mahule lisaks loob olulise elemendi hoone põhiosa kõrval seisev torn, mis kui traditsiooniline tuletõrjehoone element on oluliselt vertikaali rõhutava kujundusega. Torni silueti pehme plastika loovad kumerduvad kuupelemendid, mis meenutavad sümboolseid valjuhääldeid. Hoone ida- ja läänefassaadid on kujundatud identselt: kahes paralleelses reas paiknevate akendega seinapinnad, mille vahel ümaralt eenduvad trepikojamahud. Esifassaadi peamiseks aktsendiks on neli garaažiust ning nende kohal paiknev horisontaalne lintaken. Lõunakülg on kujundatud erinevate eenduvate ja taanduvate ümarkaarsete mahtudena. Eraldiseisva mahu moodustab hoone lõunaküljel paiknev torn. Traditsioonilised dekoorielemendid puuduvad, viimistlusena on kasutatud puhasvuuk punast tellist, mis toodeti spetsiaalselt tuletõrjedepoo tarbeks Tallinna Keraamikatehases. 1979. aasta kapitaalremondi käigus rajati hoone ette ehk põhjaküljele maa-alune bensiinihoidla ja selle ligidusse tee äärde kaks tankurit. 1990. aastail ehitati kinni varjualused hoone idaküljel, millega on esimene korrus saanud teise korrusega identse ilme. Hoone planeeringu keskmes on esimese korruse keskel asuv suur tuletõrjeautode garaaž, mis jagab hoone mõtteliselt kaheks: sellest ühele poole jäävad tehnilised, teisele poole töötajate ja administratiivruumid. Torniosa on jaotatud kaheks: ühel pool on esimese korruse tasapinnalt kuni katuseni avatud voolikute kuivatamise ruum, teisel pool on jagatud trepiga ligipääsetavateks tasapindadeks. Hoonel on läänepoolses osas osaline keldrikorrus, kus asuvad kütteruumid ja laod. Interjööris on suuremal osal esimesest korrusest säilinud algne siseviimistlus. Teise korruse planeeringut muudeti osaliselt 1979. aasta kapitaalremondi käigus, kui korruse keskosas olnud pesuruum kohaldati arhiiviruumiks.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tuletõrjedepoo hoone valmis 1977. aastal arhitekt Toomas Reinu 1972. aastal valminud individuaalprojekti alusel. 1979. aastal tehti hoonele kapitaalremont. Osaliselt muudeti hoone fassaadilahendust 1990. aastatel.</span>


source: A
code: 30355
name: Kulla leerimaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väljaehitatud katusekorrusega, historitsistlikus stiilis, viilaktusega punasest tellisest leerimaja. Paikneb Halliste ja Abja-Paluoja vahelisel teelõigul, paralleelselt maanteega. Avad paiknevad korrapäraselt. Avatäited on puidust. Peasissepääs hoonesse paikneb otsafassaadil. Selle ees on puitdekooriga avatud eeskoda. Sarnase kujundusega eeskoda asus ka  hoone tänavapoolse fassaadi servas. Fassaade ilmestavad tellisfriisid hoone räästas ja otsaviiludel. Hoone hooviküljel on kaks eenduvat tellisest sissekäiku, millest üks viib keldrisse ja teine esimese korruse väikesesse saali. Otsafassaadil paiknev peasissepääs viib väikesesse esikusse, kust saab minna otse mööda metallist treppi teisele korrusele. Esiku vasakus nurgas on käimla, edasi vasakule väike saaliruum, mille kaudu saab kahte tagapool asuvasse väiksemasse ruumi. Esikust paremale jääb suur saal, mille paremalt küljelt pääseb hoone keskel olevasse väikesesse ruumi, saali vasakust otsast aga puitdekooriga trepikoja esikusse, millest vasakut kätt jääb pisike abiruum. Esimest korrust on nõukogude perioodil korduvalt remonditud. Hoone vastas, teisel pool teed, on endise Halliste kihelkonnakooli mälestusmärk. Hoone taga ühtib krundi piir Halliste kiriku pargiga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Halliste kiriku koguduse jaoks ehitatud leerimaja valmis 1902. aastal. 1930. aastatel kolis ruumidesse Pornuse 6-klassiline algkool ning õppeasutusena oli hoone kasutuses kuni 1990. aastate keskpaigani. Hoone kuulub Halliste kogudusele ning on seisnud 1990. aastate keskpaigast kasutuseta.</span>


source: A
code: 30340
name: Rapla KEKi haldushoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on silmapaistev nii arhitektuurse vormi, konstruktsioonide kui materjalikasutuse poolest. Hoone vorm ja mitmed detailid on üles ehitatud astmikpüramiidi temaatikale. Hoone kõike iseloomulikumaks jooneks on selle mahuline ülesehitus – väliskujult on hoone 7-astmeline kaheksatahuline püramiid, mis toetub kitsamale, osaliselt pinnasesse süvendatud esimesele korrusele. Hoone kujuga kaasnevad ka mitmed erilahendused hoone konstruktsioonis. Kogu katus toetub massiivsetele metallfermidele, spordisaali valgustab keskne kaheksanurkne katuseaken. Hoone materjalikasutuses on eripärane Eestis harvaesinev keraamiliste plaatide kasutamine fassaadidel ja sama fassaadiplaadi jätkumine siseruumides. Sise- ja välisruumi ühtsust rõhutavad ka esimese korruse põranda- ja laeviimistlus ning hoones läbivalt astmelisuse, kaheksanurksuse ja tugevate värvitoonide värvilahenduse kasutamine. Hoone eriline arhitektuurne lahendus on eriliselt silmapaistev selle ehitusajal valitsenud üldise defitsiidi kontekstis. Hoone on säilinud algses mahus, algse arhitektuurse välisilme ja üldise plaanilahendusega. Haldushoones oli peale kontorite ka söökla ja spordiruumid. Algsed interjöörid on säilinud teise korruse fuajees ja spordisaalis, suuremalt jaolt ka esimese korruse fuajees, koridorides, tualettides ja abiruumides. Kontoriruumid ja söökla on ümber ehitatud. Hoone on endiselt kasutusel põhiliselt kontori- ja spordiruumidena, esimesele korrusele on rajatud ka kaubanduspindu. Enamus algseid välisuksi ja aknaid on välja vahetatud, samuti on uuendatud seinte välisviimistlust astmelise katuse vertikaalsetel osadel. Hoone moodustab tervikliku ansambli koos selle ümber kujundatud astmelise tehismaastiku, tiigi ja väikevormidega. Hoone tagune tiik on vormistatud hoone negatiivina – hoone astmikpüramiid-katus vorm on süvistatud tiigina pinnasesse.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Rapla KEKi haldushoone asub Rapla linnas, Nõukogude perioodist pärineva Mahlamäe kortermajade kvartali keskel. Hoone naabriteks on valdavalt tüüpkorterelamud, hoonest lõunasse ja kirdesse jääb tööstushoonete ala. Hoone asub madala oru põhjas, mis oli varem soostunud ala. Hoone asub krundi kirdepoolses nurgas ning lõuna- ja läänepoolse osa krundist võtab enda alla hõreda haljastusega rohevöönd. Hoonest lõunasse jääb hoone kaheksatahulise astmikpüramiidi vormi negatiivis jäljendav madalate terrassidega tehismaastik. Põhjast piirneb krunt Mahlamäe, idast Koidu tänava ja läänest Metsapargi tänavaga ning lõunast teiste kruntidega.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Rapla Koolhooside Ehituskontori (KEK) haldushoone valmis 1977. aastal arhitekt Toomas Reinu ja sisearhitekt Aulo Padari projekti järgi. Hoone interjöörilahenduse eest anti Aulo Padarile 1977. aastal sisekujunduse aastapreemia. Kuni 1992. aastani paiknes hoones Rapla KEKi insener‐elukondlik korpus. Alates 1993. aastast haldab hoonet Okta Centrum AS ning hoones paiknevad Rapla KEKi osakondadest moodustunud firmad. Haldushoone projekteerimine algas 1960. lõpul. KEKi juhtkonna vahetumise järel lükati algne projekt tagasi eesmärgiga leida hoonele suurejoonelisem lahendus. Hoone uueks arhitektiks sai Toomas Rein. Uue hoone projekt valmis 1971. aastal. Uus projekt erines vanast olulisel määrel, mistõttu nägi see ette ka juba ehitatud vundamendi lammutamise. KEKi haldushoone näol on tegu ühe silmapaistvaima näitega Eesti maa-arhitektuurist Nõukogude perioodil. Selle arhitektuuris tuleb esile II maailmasõja järgsele Nõukogude Eesti modernistlikule arhitektuurile omane tehno-futuristlik suund, millele lisandub Läänest laenatud firmade korporatiivse identiteedi väljendamine arhitektuuris. Kolhoosidevahelise ehituskontori keskusehoonena esindab Rapla KEK haldushoone Nõukogude perioodi Eesti maa-arhitektuurile iseloomulikku hoonetüüpi.</span>


source: A
code: 30200
name: Kultuuriseltsi "Koit" maja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kultuuriseltsi "Koit" seltsimaja on juugendliku välisilmega 2-korruseline krohvitud hoone, mis on saanud oma praeguse ilme mitme ümberehituse tulemusena. Tähtsaim kihistus on 1911. aastal seltsimajaks projekteeritud osa, kuid väärtuslikud on ka varasemad ja hilisemad kihistused, mis peegeldavad ühe seltsi- ja teatrimaja arengut läbi aastakümnete. 1911. aastal valminud juurde- ja ümberehitus säilitas varasema, 19. sajandist pärineva hoone uue hoonekehandi sees suhteliselt terviklikult. Juurde ehitati uus teatrisaal koos vestibüüli, abiruumide ja aiaterrassiga. Samuti Harjutuse (Koidu) tänava poolne kivitrepikoda juugendlike põrandaplaatidega ja peitsitud puitpaneellagi vana hooneosa esimese korruse puhvetiruumis. Uue hooneosa arhitektuurse ilmega viidi kooskõlla ka varasema hoone fassaadilahendus. Valminud seltsimajas olid olemas lava koos orkestriruumiga, kolm näitlejate tuba lava kõrval, piljardituba, keegliruum, einelaud, söögisaal ja lugemistuba. Teisel korrusel asusid lisaks majapidaja eluruumidele ka mõned üürikorterid. Seltsimaja laiendati aastatel 1936-1937. Valmis uus vestibüül koos rõivistu, piletikassade ja telefonikabiiniga, laiendati ja kaasajastati jalutus- ja puhvetiruumi, ajakohastati saali valgustust, ventilatsiooni ja lavasisseseadet, hoovile ehitati keskküttekatlamaja. 1940-1950. aastatel ehitati uus lavatorn. Hoonet rekonstrueeriti veel ka 1960. aastatel, kui uuendati saali tehnilist sisseseadet ja interjööre.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1871. aastal loodud kultuuriselt "Koit" mängis olulist rolli Eesti kultuuri ja rahvusteadvuse arengus. Seltsi koondusid rahvuskaaslased, kes korraldasid laulupidusid, kontserte, teatrietendusi, avalikke loenguid ning muid kultuuriüritusi. 1902. aastal ostis selts kivihoone Harjutuse (Koidu) ja Veske (Jakobsoni) tänavate nurgal, kus selts oli juba varem ruume üürinud. Hoone seltsimajaks ümberehitamise kava koostasid seltsi juhatuse liikmed, kohalikud ehitusmeistrid Wichwelin ja Schnurberg. Teatrisaali dekoratsioonid telliti kunstnik Eduard Poolandilt (Pohland), kes tegeles samal ajal ka Tallinna Saksa Teatri ja Pärnu Endla dekoratsioonidega. Seltsimaja valmis 1911. aastal. 1920. aastal asutai seltsimaja saalis Teatri ja Kunstiühing „Ugala“. Aastatel 1936-1937. laiendati seltsimaja arhitekt Johannes Fuksi (1901-1978) koostatud ja insener F. Werncke signeeritud projekti alusel. 1937. aastal alustas seltsimajas tööd restoran „Koit“, mida pidas ülal Eesti Punase Risti Viljandi komitee. Muu hulgas korraldati restoranis ka muusikaõhtuid. Majas asus ka 20 voodikohaga „Turistide kodu“. 1940-1950. aastatel kohandati hoone teater „Ugala“ vajadustele. Hoonet rekonstrueeriti veel ka 1960. aastatel.</span>


source: A
code: 30399
name: Taebla koolihoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Taebla koolihoone on klassitsismi mõjutustega traditsionalistlik puidust kahekorruseline koolihoone, mille projekteeris arhitekt Artur Perna. Hoone on U-kujulise põhiplaaniga. Põhimahule liituvad tagaküljel kaks hoonetiiba, millele on 1953. aastal lisatud teine korrus. 
Hoone väliskujunduses on palju klassitsismile viitavaid elemente ja fassaad on rõhutatult kesktsentriline. Peauks ja peatrepp paiknevad hoone keskteljel. Valgmikuga kahepoolne peauks on lihtsa kujundusega, samalaadsed on ka ülejäänud välimised tahveluksed. Hoone sissepääsude esised betoontrepid on ehitatud hilisemal ajal. Hoonel on Arhitekt Artur Pernale omaselt heimat´likud väikese ruudujaotusega püstaknad  ja tõstetud räästajoonega katus. Fassaadid on kaetud profileeritud rõhtlaudisega, mida jaotavad eenduvad liseenid. Liseenid on paigaldatud hoone tugevdamiseks lisatud tõmbiotste varjamiseks. 
Hoone algne siseplaneering on suures osas säilinud  ning seda vääristavad mitmed ajaloolised detailid: tahveluksed, seinalambriid, paraadtrepp, hoonetiibades asuvad kitsamad puittrepid, puitpõrandad ja laudisega kaetud laed.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Taebla koolihoone ehitati vana koolimaja asemele, mis põles maha 1926. aastal. Uues hoones algas õppetöö 1929. aasta novembris, hoone vooderdati 1935. aastal. Hoone ehitus läks maksma 40 000 krooni. Nagu kõik Eesti Vabariigi esimesel perioodil ehitatud koolimajad sisaldas ka Taebla koolihoone internaati, õpetajate ja direktori kortereid. Kuna Taeblas puudus eraldi rahvamaja, siis küla ürituste paigana kasutati koolihoone teise korruse klassiruume, mida sai lükatava vaheseinaga üheks liita. 
Hoone kõrval valmis 1978. aastal uus koolimaja, vanas koolimajas toimusid siiski mõnede algklasside tunnid veel 1990ndatel.</span>


source: A
code: 30432
name: Kääriku Spordibaasi spordihoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Nii Kääriku Spordibaasi spordihoone kui toitlustus- ja õppehoone kuuluvad tüpoloogiliselt Eesti kontekstis ainulaadsesse hoonekompleksi, mis on Eesti arhitektuuriajaloos etapilise tähtsusega. Kogu hoonekompleksi iseloomustab mahtude vabaplaneeringuline paiknemine maastikus. Erineva kõrgusega hooneplokid ning ehitiste reljeefi järgiv paigutus loovad vaheldusrikka ja keskkonnatundliku miljöö. Spordibaasi hooned on üheks esimeseks ja ilmekamaks orgaanilise arhitektuuri näiteks Eestis. Spordibaasi hoonete juures on esikohal interjööri ja eksterjööri ühtsus ning hoone orgaaniline sidumine ümbritseva keskkonnaga. Hoonete ümber piirded puuduvad. Hoonete lähiümbruse maastikukujundus on loodud käigu- ja sõiduteede, treppide, puhkenurkade ja lilleklumpidega. 
Spordihoone koosneb kolmest ühel teljel paiknevast mahust. Kõik kolm on erineva kõrgusega, lameda viilkatuse ning ristküliku-kujulise põhiplaaniga. Hoone keskmine osa on fassaadijoonel taanduv, kaks äärmist hooneosa astuvad ühel joonel ette. Välisseinad on punasest tellisest, millega on kombineeritud tumedaks peitsitud puitpindu. Hoone  peasissepääs betoonist varikatusega asub keskosa esiküljel. Välisuksed ja aknad on asendatud uute, algset jaotust järgivate avatäidetega.
Hoone põhjapoolses mahus asub jõusaal, lõunapoolses mahus pallimängusaal. Keskmises osas on kahte saali ühendav jooksurada, mis on võimalik laiade uste avamisega ühendada mõlema saaliga. Jooksurada-koridorist avanevad uksed magamistubadesse. Spordisaalide ja koridori siseviimistluses domineerib analoogselt eksterjöörile punane tellis. Soklikorrusel paikneb lasketiir ja erinevad abiruumid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algselt TRÜ kehakultuuri teaduskonna õppe- ja treeningkeskuse toitlustus- ja õppehooneks ehitatud spordibaasi projekteerisid aastatel 1957-1959 arhitektid Peeter Tarvas (1916-1987) ja Uno Tölpus (1928-1964). Spordibaasi ehitus algas 1959. aastal. Õppe- ja toitlustushoone ning ühiselamu valmisid 1962, spordibaasi ametlik avamine toimus 1963. aastal. Viimasena valmis 1970. aastal spordihoone. 
Pikaaegse Tartu Ülikooli spordibaasina on hoonetel seos mitmete ajalooliste isikutega – peale tuntud akadeemikute on seal käinud suusatamas ka Soome president Urho Kekkonen. Kekkose rada ja Kekkose saun meenutavad siiani Hruštšovi sula aegset erakordset sündmust, kui Soome president käis Eesti spordibaasis suusatamas.</span>


source: A
code: 30434
name: Kääriku Spordibaasi toitlustus- ja õppehoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Nii Kääriku Spordibaasi spordihoone kui toitlustus- ja õppehoone kuuluvad tüpoloogiliselt Eesti kontekstis ainulaadsesse hoonekompleksi, mis on Eesti arhitektuuriajaloos etapilise tähtsusega. Kogu hoonekompleksi iseloomustab mahtude vabaplaneeringuline paiknemine maastikus. Erineva kõrgusega hooneplokid ning ehitiste reljeefi järgiv paigutus loovad vaheldusrikka ja keskkonnatundliku miljöö. Spordibaasi hooned on üheks esimeseks ja ilmekamaks orgaanilise arhitektuuri näiteks Eestis. Spordibaasi hoonete juures on esikohal interjööri ja eksterjööri ühtsus ning hoone orgaaniline sidumine ümbritseva keskkonnaga. Hoonete ümber piirded puuduvad. Hoonete lähiümbruse maastikukujundus on loodud käigu- ja sõiduteede, treppide, puhkenurkade ja lilleklumpidega. 
Toitlustus- ja õppehoone koosneb erinevatest U-kujulise põhiplaani moodustavatest mahtudest, välisilme kujundavad punased tellisfassaadid, avarad aknad ja peasissepääsu pikk postidele toetuv betoonvarikatus. Kuigi U-kujulise põhiplaaniga, ei ole hoone tiivad teineteise suhtes sümmeetrilised ega paralleelsed, vaid hooneosad on liigendatud, erineva laiuse ja nurga all paigutatud. Hoone aknad ja välisuksed on asendatud uute algset jaotust järgivate avatäidete vastu.
Ida- ja läänepoolset tiiba ühendab kahekorruseline maht, mille esimese korruse avarast vestibüülist viib lahtine trepp teise korruse sööklasse. Sööklas on hästi säilinud algne interjöörilahendus, sh eksponeeritud tellissein, krohvi ja puiduga liigendatud lagi, valgustid. Hoone siseuksed on valdavalt vahetatud algsete eeskujul valmistatud uute uste vastu, säilinud on kolm algset siseust. Idapoolses tiivas paikneb kinosaal, mille algne kujundus on hästi säilinud - liigendatud punasest tellisest seinad, metallfermidel katuslagi.
Hoone fuajee trepi otsaseinas paikneb pannoo "Suvi" ning söökla tellisseinal neljast osast koosnev pannoo "Sport," mis on mõlemad kunstimälestistena kaitse all.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algselt TRÜ kehakultuuri teaduskonna õppe- ja treeningkeskuse toitlustus- ja õppehooneks ehitatud spordibaasi projekteerisid aastatel 1957-1959 arhitektid Peeter Tarvas (1916-1987) ja Uno Tölpus (1928-1964). Spordibaasi ehitus algas 1959. aastal. Õppe- ja toitlustushoone ning ühiselamu valmisid 1962, spordibaasi ametlik avamine toimus 1963. aastal. Õppe- ja toitlustushoonele projekteeriti 1977. aastal juurde kahest loengusaalist koosnev maht, mis valmis 1980. aastal. 
Pikaaegse Tartu Ülikooli spordibaasina on hoonetel seos mitmete ajalooliste isikutega – peale tuntud akadeemikute on seal käinud suusatamas ka Soome president Urho Kekkonen. Kekkose rada ja Kekkose saun meenutavad siiani Hruštšovi sula aegset erakordset sündmust, kui Soome president käis Eesti spordibaasis suusatamas.</span>


source: A
code: 30246
name: Ugala teater
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Teatrihoone mahuline lahendus lähtub krundi looduslikust iseloomust ning reljeefist, olles plastiliselt liigendatud ja orgaaniliselt maastikuga suhestuv. Vastavalt Viljandi miljööle on hoone eksterjöör üleni punasest harjatud puhasvuuk-tellisest. Üldmuljes domineerib puhaste tellis- ja klaaspindade vaheldumine. Ruumiprogramm on jagatud kolme ossa: publikuruumid; näitlejate ja administratsiooni ruumid; laod ja töökojad. Hoone avalikud ruumid on orienteeritud oru suunas, sissepääsuga hoone põhjapoolselt otsalt; kõik avalikud ruumid on üksteisega sujuvas järgnevuses. Sise- ja välisruumi paremaks seostamiseks on vestibüülis osalt kasutatud sama punast tellist. Hoone visuaalse identiteedi võrdväärseks osaks sai sisearhitekt Mait Summataveti kavandatud originaaldisainiga mööbel ja valgustid.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1920. aastal teatriseltsina asutatud ja 1926. aastast kutselise teatrina tegutsenud „Ugala“ pikaajaliseks püsivaks asupaigaks sai pärast Teist maailmasõda Koidu seltsimaja (Jakobsoni tn 18). Uue teatrimaja perspektiivne asukoht oli detailplaneeringuga ette nähtud Vabaduse platsi äärsesse kvartalisse. Linnaarhitekt Stöör eelistas aga maastikuliselt efektset asukohta Riia maantee kalmistu kõrval, Valuoja oru nõlval. Aastatel 1968.-1971 viidi läbi kolmevooruline arhitektuurivõistlus, millega said projekteerimisõiguse arhitektid Irina Raud ja Inga Orav. Tööprojekti koostamiseks lisati Eesti Projekti poolt töögrupi juhina Kalju Luts. Tööd alustati 1972. ja projekt valmis 1976. aastal. Teatri nurgakivi pandi 1975. aasta detsembris ja hoone valmis 1981. aastal. 1982. aastal anti „Ugalale“ NSVL Arhitektide Liidu preemia. Hoone on säilinud algsel kujul ja mahus. 2009. aastal uuendati osaliselt sisekujundust. 2012. aastal soojustati katus ja asendati tagakülje avatäiteid.</span>


source: A
code: 30799
name: Märkidega kivi
type: arheoloogiamälestis
alt_id: 563-k
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on üsna suure sammaldunud kiviga, mille pealispind on üsnagi lapik. Pealispinale on kraabitud mitmeid jooni, mis omavahel ka lõikuvad. Mida täpsemalt kivil kujutatud on, ei ole teada.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Unukse küla, Palgi pere elumajast u. 350 m edelas, Pada jõest u. 270 m läänes, metsas. Palgi pere elumaja lähedalt metsaservalt algavast metsasihti mööda 265 m edelas, sealt eelmisega ristisuunalist sihti mööda 90 m kagus, sihi kirdesrval. (E.Ehrenpreisi kirjeldus aastast 2005)</span>


source: A
code: 30376
name: Tudulinna hüdroelektrijaam
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tudulinna hüdroelektrijaam ja tamm asub Rannapungerja (Roostoja) Tagajõe jõel, elektrijaamast ülesvoolu põhjustatud paisjärve nimi on Tudulinna. Üle tammi viib jalakäijate tee. Elektrijaam on L-kujulise põhiplaaniga, kaguloodesuunalise pikiorientatsiooniga hoone. Hoones on kolm korrust. Hoone vundament ja tamm on monoliitsest raudbetoonist, hoone välisseinad silikaattellistest. Vahelagi on raudbetoonist. Katusekattematerjal valtsitud tsinkplekk. Rajatise fassaadid on krohvitud ja värvitud heledaks. Iseloomulik on astmeline karniis räästa all. Edelafassaadis olev avar aken on suures osas kinni müüritud. Kahte korrust ühendab sisetrepp. Hoone vundamendimüüritisse on rajatud betoonist turbiinikambrid ja lüüsikanalid. Hoone edelafassaadis on kaks sissepääsu.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tudulinna hüdroelektrijaama ehitusprojekt valmis 1947. aastal, projekti autor on insener Endel Laansalu. Elektrijaama tehniline projekti autoriks on insenerid L. Tepaks ja A. Kõiv, elektrilise osa ja alajaama projekteeris V. Kark, mõlemad projektid valmisid 1949. aastal. Jaama ehitustöödega alustati 1947. aastal. Jõujaama hoone tugimüür ja paisu alusplaat valmisid 1949. aastal. Sama aasta lõpus jõudsid kohale generaator, elektrijama turbiinid saabusid 1950. aastal. Koos jaamaga valmis ka elumaja jaama hooldajatele. Elektrijaam töötas 10 aastat ja seiskus 1960. aastal. 1998. aastal jaam erastati ja renoveeriti. Elektrijaam taaskäivitati 1999 aastal.</span>


source: A
code: 30734
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suuremad kahjustused on tekkinud hukkumise hetkel või ka hilisemate päästetööde käigus. Tõenäoliselt on jõutud eemaldada kogu jooksev taglas. Tänaseks on vraki seisukord stabiilne. Läänemeres on head tingimused puidust vrakkide pikaajaliseks säilitamiseks.
Sekundaarseid traalimistööde tagajärjel tekkinud kahjustusi vrakil näha ei ole.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Purjelaeva vrakk asub Tahkuna poolsaarest ligikaudu 5,5 miili kaugusel, sügavus leiukohal on 27 – 29 meetrit. Vraki suund 161º-341º</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kaubapurjekaga, mis on uppunud Tahkuna poolsaarest põhjas tõenäoliselt 18. sajandi lõpus/ 19. sajandil. 
Veeteede Amet lokaliseeris purjelaeva vraki Tahkuna poolsaarest põhjas 2012. aastal. Muinsuskaitseamet teostas vraki dokumenteerimistööd 2014. aastal koostöös SubZone Oy-ga.</span>


source: A
code: 30740
name: Torpeedokaatri D-3 vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on hästi säilinud kaatri vrakiga, mis paikneb merepõhjas kummuli. Kõik vraki detailid paiknevad omal kohal. Vraki kõrgus merepõhjast 2,1 meetrit.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vrakk asub Narva lahes, Sillamäe sadamast ligi 6,5 miili loodes koordinaatidel 59:30.901 N 27:37.537 E. Sügavus leiukohal on 28 – 30 meetrit. Vraki suund 142º-322º.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Laevavrakk lokaliseeriti Veeteede Ameti meremõõdistustööde käigus augustis 2005. Vraki identifitseeris D-3 tüüpi kaatri vrakina otsingu - kodulooklubi Kamerad 2014. aastal. 
D-3 tüüpi puidust kaatreid ehitati Leningradis ja Kirovi oblastis Sosnovkas. Kaatrite veeväljasurve oli 32 t. Maksimaalsed mõõtmed: 21,6 × 3,9 × 0,8 m. Relvastuseks kaks 12,7 mm õhutõrjekahurit, 8 süvaveepommi, 2 torpeedot. Pardal 8-10 meest. Lisaks mahtus pardale 10-15 kergerelvastuses dessantväelast. D-3 kaatreid ehitati aastatel 1939 – 1941, teenistuses olid aastatel 1940-1951.
Tõenäoliselt hukkus torpeedokaater D-3 Narva lahes 1944. aastal.</span>


source: A
code: 30736
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esmased kahjustused on tekkinud hukkumise hetkel. Sekundaarsed ja suuremad kahjustused on tekkinud traalimistööde tagajärjel. 
Täna on vraki seisukord stabiilne. Läänemeres on head tingimused puidust vrakkide pikaajaliseks säilitamiseks.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vrakk asub Hiiu madalast läänes ja ligikaudu 9 miili Kõpu poolsaarest põhjas. Sügavus leiukohal on 38 – 42 meetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Purjelaeva vrakk on pärit 19. sajandist. Vraki leiukohas on toimunud sagedased traalimistööd, mille käigus on vrakki kahjustatud ja laeva tekiehitised on laiali paisatud ja traalivõrkude all. 
Vrakilt on üles toodud üks säilitusnõu, mis arheoloog Erki Russowi poolt dateeritud 18. sajand II poolde/ 19. sajandisse. Tegemist on Westerwaldi tüüpi kivikeraamikaga, milliseid on kasutatud säilitusnõuna või-, hapukapsa-, koore-, pudrunõuna. Poti põhjal põletamiskorda tähistav järjekorranumber (pottsepad kasutasid ahje ühiselt, number aitas selgitada mitmenda põletuskorra tootega tegu. 
Kaluritelt saadud informatsiooni põhjal lokaliseeriti purjelaeva vrakk Eesti Meremuuseumi välitööde käigus 22. juulil 2004. aastal. Kohalike kõnepruugis oli vraki nimetus "nisulaev". Muinsuskaitseamet teostas vraki dokumenteerimistöid 2012. ja 2013. aastal</span>


source: A
code: 30737
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Purjekas on vajunud rohkem vasakule pardale, mille kõrval merepõhjas on palju erinevaid laevaehitusdetaile. Traalivõrke on kogu vraki ulatuses, eriti rohkelt on neid ahtris. Vöörtääv on püsti, alles on ankrupeli, mis on mattunud võrkude alla.
Esmased kahjustused on tekkinud hukkumise hetkel. Sekundaarsed ja suuremad kahjustused on tekkinud traalimistööde tagajärjel. 
Täna on vraki seisukord stabiilne. Läänemeres on head tingimused puidust vrakkide pikaajaliseks säilitamiseks</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Vrakk asub Hiiu madalast kirdes ja ligikaudu 10 miili Kõpu poolsaarest põhjas. Sügavus leiukohal on 33 – 36 meetrit. Vraki suund 113º-293º</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kaubapurjekaga, mis on uppunud Hiiu madalast kirdes tõenäoliselt 18. sajandi lõpus/ 19. sajandil.
Veeteede Amet lokaliseeris purjelaeva vraki merepõhja mõõdistustööde käigus augustis 2013 hüdrograafialaeva Jakob Prei lehviksonariga. Muinsuskaitseamet teostas vraki dokumenteerimistöid 2014. aastal koostöös SubZone Oy-ga.</span>


source: A
code: 30738
name: Laevavrakk
type: Laevavrakk
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suuremad kahjustused on tekkinud hukkumise hetkel. Tõenäoliselt on jõutud eemaldada kogu jooksev taglas. Tänaseks on vraki seisukord stabiilne. Läänemeres on head tingimused puidust vrakkide pikaajaliseks säilitamiseks. 
Sekundaarseid traalimistööde tagajärjel tekkinud kahjustusi vrakil näha ei ole.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Purjelaeva vrakk asub Apollo madalast põhjas, sügavus leiukohal on 29 – 30 meetrit. Tahkuna poolsaarest ligikaudu 11 miili kirdes. Vraki suund 52º-232º.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tegemist on kaubapurjekaga, mis on uppunud Apollo madalast põhjas tõenäoliselt 19. sajandil.  
Veeteede Amet lokaliseeris purjelaeva vraki Apollo madalast põhjas 2013. aastal. Muinsuskaitseamet teostas vraki dokumenteerimistööd 2014. aastal koostöös SubZone Oy-ga.</span>


source: A
code: 30733
name: Maabumisaluse PiLb 40 vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Asukoht: </strong><span>Laevavrakk asub Suures väinas Kesselaiust ligi 400 meetrit lõunas. Sügavus leiukohal on 4 – 6 meetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Maabumisalusei on meredessantoperatsioonides kasutatav alus, mis on mõeldud vaid üksuste ja nende varustuse veoks, randumiseks, mahalaadimiseks ja kaldalt lahkumiseks. 
Maabumisalus PiLb 40 (Pionier-Landungsboot 40,lühend PiLb 40) oli 19 meetrit pikk ja 5,93 meetrit lai, süvis 0,75 meetrit. Aluse kiirus 20 km/ h. Kandevõime 20-40 tonni või 150 meest. 
EML Tasuja leidis õppuse OPEN SPIRIT 2015 käigus Kesselaiust lõunas seni kaardistamata vraki. Eesti Mereväe hinnangul on tegemist teise maailmasõja saksa päritolu maabumisalusega.</span>


source: A
code: 30726
name: Kergeristleja HMS Cassandra vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kergeristleja HMS Cassandra lebab merepõhjas loode-kagu suunas. Saanud miinile sõitmise tagajärjel kahjustusi. Rohkem on kannatada saanud laeva vööriosa. Näha on vöörimast, kaks kummuli vajunud päästepaati, korstnad, ahtrimast. Laev on vajunud põhja paremale poordile.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>HMS Cassandra vrakk asub ligikaudu 19 meremiili kaugusel Saaremaa Harilaiu rannikust läänes. Sügavus leiukohal on u 85-94 meetrit, vraki kõrgus merepõhjast kuni 10 meetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ristlejad arenesid eraldi laevaklassiks 19. sajandi viimasel veerandil, mil aurufregattide ja –korvettide asemele hakati ehitama samalaadseid soomustega turvistatud laevu. Ristleja on iseseisvaks lahingutegevuseks võimeline kiirekäiguline sõjalaev, mille ülesanneteks on muuhulgas võidelda vaenlase pealveesõjalaevade ja allveelaevadega, kaitsta väiksemaid sõjalaevu ja kaubalaevu, anda tuletoetust maismaaüksustele, toetada dessante ja rajada miinitõkkeid. I maailmasõja aegsete ristlejate põhinäitajad olid järgmised: D 2000 – 15 800 t, pikkus 81-162 meetrit, peakaliibri suurtükkide kaliiber 102-254 mm, soomuse paksus kuni 200 mm, jõuseadmeiks aurumasinad või auruturbiinid, kiirus kuni 29 sõlme.
Eestisse saabus 1918. aastal kontradmiral A. Alexander-Sinclair’i juhtimisel 22-st laevast koosnev briti eskaader: viis ristlejat, üheksa hävitajat, seitse miinitraalerit ja üks transpordilaev. Lisaks sõjalisele koostööle tõid laevad kaasa relvastust ja laskemoona. Ühendkuningriigi laevastik kaotas Eesti vetes ühe kergeristleja, kaks hävitajat, kaks allveelaeva, kaks traalerit ja kaheksa torpeedokaatrit.
Cassandral oli kaheksa sõsarlaeva, neist viis osales aastail 1918-1919 sõjategevuses Läänemerel. 
Peale HMS Cassandra on Eesti vetes uppunud üks ristleja – saksa kergeristleja Magdeburg.
HMS Cassandra
Kergeristleja HMS Cassandra ehitati Inglismaal Vickersi tehases 1916 - 1917.aastal. Ristleja pikkus 137, laius 13,3 ja süvis 4,3 meetrit. Veeväljasurve 4190 t. Jõuseadmeks 40 000 hj auruturbiinid, kiirus 29 sõlme. Relvastuseks viis 152 mm, kaks 76 mm, neli 47 mm ja neli 40 mm kahurit ning neli 2-torulist torpeedoaparaati. Meeskond 440. Hukkus 5. detsembril 1918.
HMS Cassandra sattus ööl vastu 6.detsembrit 1918 I maailmasõja aegsele miinile Saaremaast läänes. Miiniplahvatus lõi ristleja pardasse masinaruumi kohale suure augu, koheselt said surma 10meremeest. HMS Cassandra hakkas aeglaselt vee alla vajuma ja komandör kaptenleitnant Kennedy andis meeskonnale käsu laev maha jätta. Meeskonna päästmistöödel osalesid hävitajad Westminster ja Vendetta ja kogu meeskond õnnestus tunni aja jooksul evakueerida.
Kergeristleja HMS Cassandra vrakk lokaliseeriti Saaremaa lähedalt Eesti Mereväe poolt 2010. aasta augustis. Sama operatsiooni käigus lokaliseeriti ka HMS Gentian ja HMS Myrtle vrakk. Otsingute aluseks olid tollase Briti admirali Alexander-Sinclairi antud viimased koordinaadid, mis arvestades tolleaegseid navigatsioonivahendeid- ja võimalusi osutusid suhteliselt täpseteks.</span>


source: A
code: 30725
name: Miinitraaleri HMS Gentian vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Miinitraaler HMS Gentian on miinile sõitmise tagajärjel saanud kahjustusi. Suuremaid purustusi on saanud laeva vööriosa, mis on muust korpusest teatud määral eraldunud. Miinitraaleri vrakk lebab põhja-lõuna suunas märgatavalt kreenis pakpoordi. Vähesel määral leidub traalivõrke.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>HMS Gentiani vrakk asub ligikaudu 10 meremiili kaugusel Undva ninast loodes. Sügavus leiukohal on u 51-60 meetrit, vraki kõrgus merepõhjast kuni 9 meetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Arabis klass
Arabis klass töötati välja 1914. aasta lõpuks. Kokku ehitati 44 Arabis klassi alust. Kõik briti 36 alust telliti juulis 1915. Ülejäänud 8 ehitati Prantsuse Mereväele. Kadunuks jäi 7 alust. 
Arabis klass aluste pikkus oli 81.61, laius 10.21 ja süvis 3.58 meetrit, veeväljasurve 1250 t. Olid võimelised sõitma 17 sõlmega (31 km/h). 79 liikmeline meeskond. 
HMS Gentian
Miinitraaler HMS Gentian ehitati Greenockis Greenock & Grangemouth tehases juuli 1915 – 23. detsember 1915. Hukkus miinitraalimistööde käigus 15. juulil 1919 Saaremaa all.
1918. aastal saabus Eestisse kontradmiral A. Alexander-Sinclair’i juhtimisel 22-st laevast koosnev briti eskaader: viis ristlejat, üheksa hävitajat, seitse miinitraalerit ja üks transpordilaev. Lisaks sõjalisele koostööle tõid laevad kaasa relvastust ja laskemoona. Ühendkuningriigi laevastik kaotas Eesti vetes ühe kergristleja, kaks hävitajat, kaks allveelaeva, kaks traalerit ja kaheksa torpeedokaatrit.
Miinitraaleri HMS Gentian vrakk lokaliseeriti Saaremaa lähedal Eesti Mereväe poolt 2010. aasta augustis. Sama operatsiooni käigus lokaliseeriti ka HMS Cassandra ja HMS Myrtle vraki vööriosa. Otsingute aluseks olid tollase Briti admirali Alexander-Sinclairi antud viimased koordinaadid, mis arvestades tolleaegseid navigatsioonivahendeid- ja võimalusi osutusid suhteliselt täpseteks.</span>


source: A
code: 30721
name: Nargen vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskaja lõpust pärinev umbes 20 meetri pikkune purjelaeva vrakk on säilinud vähemalt pardakõrguseni 2,5-3 meetri ulatuses, millest enamus on mattunud setetesse. Vraki vööri ja ahtri osas on näha suuri kive, mille esinemist ei ole märgata vraki vahetus ümbruses. Vraki peale ja ümber on kuhjunud hulgaliselt väiksemaid detaile laeva küljest. Selgelt eristub vahesein laeva vööris. Säilinud on puidust tünnid ja nende osad, puidust kastid ja erinevad tarbeesemed.
Suuremad kahjustused on tekkinud hukkumise hetkel. Tänaseks on vraki seisukord stabiilne, mida kinnitasid ka esimesed ülesvõtted vrakist. Läänemeres on head tingimused puidust vrakkide pikaajaliseks säilitamiseks.
Sekundaarseid traalimistööde tagajärjel tekkinud kahjustusi vrakil näha ei ole, küll on aga tekitatud teatud määral kahjustusi esemete ebaprofessionaalse ülestoomise käigus.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Nargen vrakk asub Naissaarest idas  umbes 6 kaabeltau kaugusel 27 meetri sügavusel</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Eesti Mereväe 2015. aasta miinitõrjeoperatsiooni Open Spirit käigus lokaliseeriti seni kaardistamata purjelaeva vrakk FGS Auerbach tehnikaga Naissaarest idas. 
Purjelaeva vrakil on säilinud palju esemelist materjali, mis osaliselt on välja toodud Eesti Meremuuseumi poolt. Vrakil on näha puidust tünnide jäänused, keraamilised anumad, klaasist esemed ja palju muud. Arheoloog Erki Russowi hinnangul pärinevad need umbes aastast 1600. Osa esemetest võib olla mõeldud apteekri varustamiseks.</span>


source: A
code: 30720
name: Viljo vrakk
type: arheoloogiamälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vrakk sai endale nime Nordeconi objektijuhi Viljo Niit järgi. Viljo vrakist on säilinud peamiselt osa pakpoordist ja laeva põhi, mille kompaktse osa mõõtmed on umbes 14 × 3,5 meetrit. Alles oli ka laeva põhjast lahti tulnud kiil, mis paiknes leiukohas väikese nihkega põhjaplankude kõrval. Viljo vraki pakpoord uputati koos kiilu ja ahter- ja vöörtäävi juurest pärinevate detailidega. 
Viljo vraki puhul on tegemist tüüpilise Põhjamaade laevaehitustraditsiooni järgi ehitatud laeva jäänustega, kus on kasutatud klinkerplangutust, st plangud asetsevad astmeliselt serv serva peal, kogu laeva ulatuses. 
Tegemist on seni vanima tõendusega kohalikust laevaehitusest. Männipuidust ehitatud purjelaeva vrakk on dateeritud peale aastat 1487. Tõenäoliselt jääb laeva kasutusperiood vahemikku 1490 – 1500.
Vrakk on kaetud liivakottidega, et soodustada selle mattumist ja kaitsta välismõjude eest.  Läänemere keskkond soosib puidust vrakkide pikaajalist säilimist.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Viljo vrakk on uputatud Naissaare ja Littegrundi madala vahelisele merealale, kus keskmine sügavus on 17 meetrit.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>2015. aastal alustati Tivoli uuselamute ehitustöödega. Selleks asuti maapinda süvendama ja ehitusala sulundseinaga kindlustama. 22.05.2015 satuti järjekordse terasprofiili paigaldamisel takistuse peale, mille allikat asuti kindlaks tegema kopaga, mis tõstis välja vettinud puidudetailid. Seepeale võtsid Nordecon AS töötajad koheselt ühendust Muinsuskaitseametiga, et teada anda kultuuriväärtusega leiust aadressil Pikksilma 2/1 (hilisem Peetri vrakk). Mõned päevad hiljem leiti u nelja meetri sügavusest pinnasest veel ühe vraki jäänused planeeritava Tuukri 23 elamu alalt (hilisem Viljo vrakk). Vrakkide leiukohal laius veel 100 aastat tagasi meri, mida 1930. aastatel hakati seoses näituse väljaku rajamisega täitma põlevkivi tuha ja olmeprügiga. 
Viljo vraki dendrokronoloogilise uuringu teostas dendrokronoloog Alar Läänelaid. Dendrokronoloogiline dateerimine on puidu vanuse kindlakstegemine puidus sisalduvate aastarõngaste mustri järgi, kõrvutades aastarõngalaiuste rida teadaoleva vanusega võrdlusridadega. Uuritava puidu vanus määratakse ühe aasta täpsusega. Uuritava objekti vanusemäärang võib osutuda ligikaudseks või varaseimaks võimalikuks (terminus post quem), kui 1) uuritava puidu pindmine (koorealune) kiht on hävinud, 2) objekt on valmistatud eelnevalt aastaid kuivatatud puidust, 3) varasem puit on objektis korduvkasutuses. 
Viljo vrakist võeti 20 puiduproovi peamiselt plankudest ja kaartest; neist 16 ristlõiku (männipuit) ja 4 puurproovi (tammepuit, tääv). Männiproovide aastarõngalaiuste ridadest õnnestus keskmistada 8 sarnase mustriga rida, mis mõõdetud laevaplankude ja kiilu proovidelt, 215 aastarõnga pikkuseks reaks. Seda aastarõngarida võrreldi olemasolevate männikronoloogiatega Eestist ja mujalt Euroopast, otsides sarnaseid lõike. Viljo vraki aastarõngarida osutus usaldatavalt sarnaseks Eesti männikronoloogiaga (AD 1111-2006, A. Läänelaid) positsioonis, kus vraki aastarõngarea viimane aastarõngalaius on kohakuti Eesti männikronoloogia 1487. aasta rõngaga (jn. 2). Sarnasuse järgi pandi paika ka üksikute prooviridade ajaline paiknemine (jn 3). Kuna kõigi plankude servadelt on aastarõngaid kadunud, siis on aasta 1487 terminus post quem ehk aeg, millest hiljem laevaplankudeks tarvitatud männid saadi langetada. Samas, arvestades nelja proovi lähedasi dateeringuid, ei ole nendelt plankudelt ilmselt kuigi palju aastarõngaid kadunud. Tõenäoliselt raiuti plankude männid peatselt pärast 1487. aastat. Vraki aastarõngaridade suurim sarnasus Eesti männikronoloogiaga lubab oletada, et Viljo laev oli valmistatud Eestis kasvanud puidust</span>


source: A
code: 30768
name: Paide kultuurimaja
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Algses mahus on valdavas osas säilitanud algse arhitektuurse välisilme, plaanilahenduse ja interjöörid. Säilinud on hoone fassaadiviimistlus (dolomiitplaadid ja krohv), akende paigutus ning vitraaž peaukse kohal. Hoone ruumiplaneering on postmodernismile iseloomulikult keeruline oma mitmete vahekorrustega ning kohati läbi mitme korruse ulatuvate ruumide ja vaadetega. Interjöör ja eksterjöör moodustavad ühtse terviku – mõlemas on läbivaks motiiviks ruudukujund. Interjööri avaliku tsooni sisutus on valminud selle hoone tarbeks. Läbivalt on kasutatud ruudumotiiviga valgusteid, sama ruudumotiiv jätkub ka garderoobis, siseustel, interjööris olevatel piiretel, prügikastidel, kohviku mööblil ja klaasmosaiikidel, suure saali laes ja seinapaneelidel jm. Hoones on mitmes kohas kasutatud dekoratiivset klaasi – vitraažid on väikese saali rõdupiirdeks, hoone peaukse kohal ja kohvikuakende ees; kohviku lagi ja tugipostid on lisaks kaetud peegelklaasist mosaiikidega. Esimese korruse vestibüüli kujunduses on kasutatud palju dolomiiti, mis rõhutab samuti välis- ja siseruumi ühtsust. Hoone on kasutuses kultuurikeskusena. Hoone ümber on kujundatud astmeline maastik, peasissepääsu rõhutavad massiivsed dolomiitpostidel välisvalgustid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Hoone paikneb pikima linna läbiva tänava ääres, Paide kesklinna piirkonnas. Ehitis on rajatud endise kitsarööpmelise raudtee teetammi asukohale, tühermaale. 
Pärnu tn 18 kinnistu piirneb lääneilmakaarest segatüüpi ehitistest koosneva elamukvartaliga, idasuunda jäävad nüüdisaegsed kaubanduspinnad (toidukauplused) ja kultuurikeskuse juurde kuuluv autoparkla. Lõunanaabriks on Lääne-Eesti Päästekeskuse Järvamaa päästeosakonna Paide päästekomando staabihoone ja põhjas, üle Pärnu tänava, asub Lembitu park (planeeriti 1936.-37. a., oma praeguse kuju sai park 1980-ndatel aastatel). 
Planeering on postmodernistlikule perioodile iseloomulik. Oluliseks väärtuseks on ehitise ühendamine haljastutud eritasapinnalise maastikuga krundil ühtseks terviklikuks keskkonnaks. Hoone astub ümbritsevaga dialoogi üle Pärnu tänava asuva Lembitu pargi kaudu: maja peasissepääs on taotluslikult positsioneeritud pargialleega ühele teljele. 
(Eksperthinnang L. Hansen, 2010)</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>1980. aastatele iseloomulik rajoonikeskuse suur kultuurimaja valmis 1987. aastal. Hoone on projekteerinud arhitekt Hans Kõll, sisearhitektid Tiiu Pai ja Taimi Rõuk. Vitraažide autor on Kaarel Kurismaa, kohviku peegellae ja tugipostide dekoratsioonide autor Kalev Roomet.</span>


source: A
code: 30425
name: Kuressaare bussijaam
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone välisilmet kujundavad tugevalt liigendatud madalad mahud ning ehedad ajastule iseloomulikud ehitusmaterjalid: punane tellis ja betoon. Dominantideks on massiivsed betoonist varikatused Pihtla tee poolse sissepääsu ja bussiooteplatvormi kohal. Hoone ümbruse haljastus on kujundatud betoonmüüritisega ümbritsetud aladena.
Hoone arhitektuurse lahenduse oluline idee on välise kujunduse jätkumine siseruumis – ka interjööris domineerivad punasest tellisest seinad ja betoonpinnad. Kõige väärtuslikum on suure ootesaali interjöör. Seda kõrget ruumi kujundavad kaldkatuse massiivsed betoontalad, punane tellis (üle värvitud), terrazzo-plaadid ja lihtsad puitpingid. Ootesaali tellispostide vahed on hiljem kinni ehitatud puidust ja klaasist vaheseintega,  et mahutada ootesaali külgmistesse osadesse kaubanduspindu. Pingid on toodud külgmistest niššidest ootesaali keskossa.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hoone on projekteerinud arhitekt Maie Penjam, sisearhitektid Tiiu Pai ja Tiia Savi. Bussijaam valmis 1984. aastal.</span>


source: A
code: 30418
name: Linnamäe hüdroelektrijaama pais
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Linnamäe hüdroelektrijaama pais koos kalatrepiga on silmapaistvalt mastaapne ja kõrgel professionaalsel tasemel kavandatud betoonkonstruktsioon, mis tunnistati peale valmimist Eesti kauneimaks tööstusehitiseks. Elektrijaama paisu arhitektuurne lahendus ja konstruktsioonid koos kalatrepiga on enamjaolt algsel kujul säilinud. Elektrijaama kalatrepp ei ole teadaolevalt kunagi funktsioneerinud. Ehitise algupärast hüdrotehnilist osa säilitati paisu 2002. aasta rekonstrueerimistööde käigus nii palju kui oli võimalik - mõned osad lammutati ja valati uuesti, suures osas  valati ehitisele peale uus betoonikiht.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Hüdroelektrijaamu hakati Eestis rajama  19. sajandi lõpul. Andmed elektrienergia proovikasutamisest Kreenholmi vabrikutest pärinevad 1882. aastast. 1893. aastal ehitati Kunda tsemenditehases 260 hj veeturbiiniga hüdroelektrijaam. 
Jägala joa juures asuvast vesiveskist  pärinevad kirjalikud teated 13. sajandi algusest. Aastast 1688 pärinevatel kaartidel  on joa juurde märgitud vesiveski. Ludvig August Mellini Liivimaa atlase 1798 koostatud kaardilehel on Jägala jõel rida vesiveskeid. Jägala jõe veeseadmeid (vesirattaid ja  veeturbiine)  kasutati teravilja jahvatamiseks, palkide saagimiseks, laastude ja sindlite lõikamiseks (Toimetised 2002, lk.56). Jägala veejõud meelitas tööstureid. Aktiivne ehitaja oli 1912 moodustatud Põhja Paberi- ja Tselluloosivabriku Aktsiaselts. Aastatel 1915-1917 ehitati Tallinna tselluloosivabriku filiaal Jägala puupapivabrik 
 Linnamäe hüdroelektrijaam (algul Jägala jõe elektrijaam) rajati Jägala jõe alamjooksule umbes 1,5 kilomeetri kaugusele Jägala jõe suudmest aastatel 1922–1924. Helsingi ülikooli professor Axel Verner Juselius koostas jaama projekti) juba 1917. aastal, kuid esimese maailmasõja tõttu lükkus ehitamine edasi. 
Eesti Rahvusarhiivis on A.W. Juseliuse koostatud jaama projekt ja kirjavahetus riigiasutustega ehituse rajamise küsimuses. Seletuskirjas tööstuse osakonnale kirjeldatakse  kavandatavaid ehitustöid: „Tamm ehitatakse betoonist, vesi jookseb selle ülemisest äärest sisse ja langeb sealt kolme turbiini peale, mis kolm generaatorit käima panevad. Viimased sünnitavad elektrijõudu, missugune Jägala puumassi vabrikusse juhitakse. Vabrik valmistab puumassi, mis raudteel Jägalast  üle Raasiku Tallinna paberivabrikusse veetakse ja seal paberiks ümber töötatakse. Ehitamise kavad töötas välja professor Juselius, kes viimaste 30 aasta jooksul kõiki Soome veejõu sisseseadmete ehitamisi on juhtinud ja sarnaste jõujaamade konstruktor“  (ERA 969.4.763).
Hüdroelektrijaama töödejuhatajaks oli insener K.-E. Keltser, jaama võimsuseks kavandati 1500 hj ja aastatoodanguks 5 miljonit kWh.
Elektrienergia tootmine algas 17. aprillil 1924. Ehitise kompleksi kuulusid pais, jõujaamahoone, liigveelask, kalatrepp ja ülevoolupais (paisu kõrgus jõe põhjast 11,55 m) voolurahustiga. Jaama 11,8 m kõrgune pais sulges jõe 57 m laiuselt. Hüdroelektrijaamas oli kolm Francis -Zwilling-Turbineni turbiini, igaühe võimus 480 hj ja kolm generaatorit. Elektrivool juhiti 33kV liini kaudu Põhja Paberi- ja Puupapivabrikusse Tallinna. 
Linnamäe jõujaamas töötas kolm elektrotehnikut, kes elasid Jägala vabrikuhoones ja töötasid vaheldumisi kaheksatunnilise tööajaga.  
Turbiinid elektri näol andsid jõudu ka 1915. aastal ehitatud Jägala vabrikule. Vabrikus töötas  1922. aastal 130 töölist, kelle elumajad olid sealsamas vabriku juures.  Esimesel tööaastal tootis HEJ  umbes 3,8 miljonit kWh elektrienergiat. Valminud hüdroelektrijaama loeti omal ajal kaunimaks tööstusehituseks Eestis (Ibid).
Teise maailmasõja ajal 1941. aastal õhkisid taganevad Nõukogude väed hüdroelektrijaama hoone, kannatada said turbiinikambrid. Alles jäid pais ning kalatrepp ja jõujaama veealune osa. Aastail 1948-1952 koostati HEJ taastamisprojekt, kuid samal ajal alanud põlevkivienergeetika võidukäik peatas HEJ ehituse ja säilinud rajatis  jäi aastakümneteks seisma.
Aastal 2001 alustas AS Eesti Energia hüdroelektrijaama taastamisprotsessi. Korraldati riigihange, konkursi võitis AS FKSM, kellega sõlmiti 09.augustil 2001 projekteerimise ja ehituse peatöövõtuleping. Martin Kruus kirjeldab 2002 kavandatud töid järgmiselt: „Tööde maksumuseks koos käibemaksuga on 33788120.- krooni. Tööde valmimistähtaeg on 30.august 2002. Jõujaama hoone taastamisel järgitakse endist arhitektuuri. Endised hüdrorajatised renoveeritakse  ning tammi kohale üle jõe on plaanis ehitada rippsild“.
Anto Juske andis 2002 Eesti Maaparandus- ja Veeühistute Keskliidu kogumikus Toimetised hüdroelektrijaamale järgmise hinnangu: „Kuigi jõujaam sõjalõõmas hävis on 11,8 m kõrgune betoonpais tänaseni vastu pidanud. Üle 60 aasta on veemassid uhtunud õhkulastud jõujaama riismeid, rikkumata hüdroehitise alust. Paremat näidet betooni kvaliteedi kohta on raske leida“. 
Enne Linnamäe hüdroelektrijaama taastamisprojekti juurde asumist Eesti Projektis uurisid tuukrid jõujaama veealust konstruktsiooni ja selle detaile: tehti kindlaks, mis võib jääda, mida peab remontima ja mida asendama. Konstruktsioonide tugevdamiseks valati tugitammile ja turbiini kanalitele kas peale või ümber  ankrutega kinnitatav betoonkiht ( Ehitaja, 2003). 
Taastamistööde käigus korrastas Eesti Energia 2002. aastal Linnamäe hüdroelektrijaama hüdrorajatised ja rajas turbiinihoone, tammi kohale ehitati üle jõe ulatuv rippsild ja avati juurdepääs paisule kõigist selle külgedest. Uue hüdroelektrijaama hoone ja silla projekteeris Raine Karp. Arvestati uue tehnikaga - praegused turbiinid on Soome Waterpumps WP OY soovitatud ja väiksemad kui vanad, seetõttu on uus hüdroelektrijaama hoone väiksem ajaloolisest hoonest. Hoone arhitektuurse osa ja silla on arhitekt Raine Karp projekteerinud  jäljendamata vana hoonet.  Hoone on kavandatud vana vundamendi peale.
Eesti Energia taastatud elektrijaam avati 10. detsembril 2002</span>


source: A
code: 30445
name: Tartu Ülikooli zooloogia ja geoloogia instituudi õppehoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrge sokliga kolmekorruseline rangelt sümmeetrilise põhiplaaniga hoone. Tänavaäärne peafassaad on pikk, seda liigendab peasissepääsuga keskrisaliit ja külgrisaliidid. Keskrisaliiti rõhutab veneetsia aknaga kolmnurkviil. Risaliitide taga paiknevad hoovipoolsed tiibehitised (E-kujuline põhiplaan). Suurte, tiheda prossijaotusega akende vahel paiknevad läbi kahe korruse ulatuvad liseenid. Lisaks esifassaadi keskel paiknevale peasissepääsule ja kesksele trepikojale asuvad sissepääsutrepikojad põhimahu otstes ja tiibehitiste otstes. Hoonel on keskmise kõrgusega kiviga kaetud kelpkatus.
Peasissepääsule hoone keskel järgneb avar hall, mis algselt oli laiem ja liigendatud postidega, tänaseks aga osaliselt kinni ehitatud. Fuajeest paremale ja vasakule tõusevad
1. korruse koridori viivad trepid. Fuajee taga asub trepp, mis viib suurde ringauditooriumi. Vasaku tiiva 1. korruse koridori tänavapoolsele küljele jäävad auditooriumid ja tööruumid, hooviküljele valgust andvad koridoriaknad. 1. korruse parema tiiva struktuur on sama (geoloogiamuuseumi töö- ja ekspositsiooniruumid). Mõlema koridori lõpus on ruudukujulise põhiplaaniga hall, otse edasi trepikoda ja hoovi suunas otsmisi tiibhooneid läbiv koridor, mille äärde jäävad tööruumid. Teise korruse struktuur on põhimõtteliselt sama. Esimese korruse hoovipoolsete koridoride ja tänavapoolsete tööruumide asemel paiknevad kogu ulatuses muuseumide saalid. Hoovipoolses keskmises tiibhoones asub suur kaldpõrandaga auditoorium. Soklikorrust jagab sarnaselt 1-korrusega pikikoridor.
Säilinud on algsed kiviparkettpõrandad tänavaäärse mahu koridorides, peafuajees ja otsmistes fuajeedes ning soklikorruse koridorides. Muuseumisaalides ja 1. korruse vasaku tiiva kolmes tööruumis on säilinud algne kalasabamustris parkettpõrand Ringauditooriumis on säilinud algne laudpõrand, auditooriumi trepid ja osaliselt põrand on kaetud rullmaterjaliga. Säilinud algsed ringauditooriumi pingid, õppejõu massiivne laud ja pult Algsetest siseustest on säilinud u ¼, ülejäänud on algsete uste ligilähedased koopiad.
Hallis paikneb Ilmar Malini fresko tehnikas seinapannoo „Serata vitae“ 1970–1973 (reg nr 21844). Ruumides on hulgaliselt kunstimälestisena arvel olevaid kappe, mõned toolid
ja kujutava kunsti teosed (reg nr-d 21843–21847, 21850, 21854–21874).</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Ehitatud 1912-1914, arh O Hoffmann, projekteerimisel osales arvatavasti ka arh R. Hoerschelmann. Hoovikülje eenduva keskosa ja põhimahu vaheliste nurkade
ühekorruselisele mahule lisati 2. ja 3. korrus 1961 (Kommunaalprojekt, H. Russak).</span>


source: A
code: 30450
name: Tartu Ülikooli raamatukogu
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hoone on kompaktse mahuga sissepoole pööratud ehitis, välisperimeetril annavad tooni seinapinnad. Põhiplaan on ruudule lähedase ristküliku kujuga (küljed 78x90 m). Kolmanda korruse keskmised osad avanevad suurte klaasakende kaudu teise korruse kuppelkatusemaastikele. Hoone väliskujundus on geomeetriline ja kordusele rõhuv, selles peegeldub maja konstruktiivne skeem ─ kuuemeetrise sammuga postkonstruktsioonis betoonkarkass, mille ülemine korruse eendub konsoolselt postide vahel. Maja üldist horisontaalse joonega lahendust liigendab-tasakaalustab vertikaalne postkonstruktsioon ja kitsad vertikaalsed aknad konsoolkasti ja posti vahel. Lisaks konstruktiivsele-geomeetrilisele vormimängule on tähtis roll materjalil – suured dolomiitpinnad vaheldumisi avatäidete klaaspindadega. Raamatukogu ette jääb purskkaevudega väljak. Hoonel on viis korrust – kolm maapealset ja kaks maa-alust korrust. Maa-alused korrused on kasutusel hoidlatena. Maapealsel esimesel korrusel asub fuajee-garderoob, kaasajal rajatud kohvik ja hoidlad. esimese korruse fuajeest pääseb avara ülaltvalgusega trepikoja kaudu kesksesse saali, mis algselt oli kasutusel kataloogide ja laenutussaalina, tänapäeval arvutite ja laenutussaalina. Keskse laenutussaali ümber on konsoolselt peasissepääsu kohale jääv konverentsisaal ja raamatukogu töötajate kabinetid. Kolmas korrus on välisperimeetril kulgevate lugemissaalide ja siseossa jäävate individuaalkabiinide ning raamatukogutöötajate tööruumide päralt. Kolmanda korruse keskmised osad avanevad suurte klaasakende kaudu teise korruse katusemaastikele.
Algsed puidust kahekordse raamiga aknad on asendatud ühekordse raamiga puit-alumiiniumakendega. Välisuksed on klaasist, siseuksed siledad spoonuksed ja klaasuksed. Fuajee põrand ja peatrepi raudbetoonkonstruktsioon on kaetud kiviplaatidega, ülejäänud ruumides on valdavalt parkettpõrand või vaipkate Säilinud on sisekujundusele eripära andvad põhilised arhitektuursed elemendid:
1) ruumidele looduslikku valgust andvad kuplikujulised laeaknad, millest osa on täiendatud kahe vertikaalselt laest alla rippuva paneeliga;
2) nähtava konstruktsiooniga raudbetoonlaed fuajees ja saalides;
3) keskne raketisejälgedega raudbetoontrepp algupärase heledas toonis loodusliku kiviga kaetud astmetega;
4) kaks vastakuti asuvat 2. korruse laenutussaalist lugemissaalide korrusele viivat parketiga kaetud kitsast treppi.
Säilinud sisekujunduslikud detailid:
1) trepi õhuruumi kaunistav suur modernne lühter, autorid A. Andresma-Tamm, M. Soovik-Lobjakas;
2) kõikide kolmanda korruse lugemissaalide välisperimeetri seinu kattev pruun spoonitud paneelistik;
3) kabinettide jt väiksemate ruumide siledad spoonitud uksed;
4) osa lugemissaalide klaasuksi ja nende puidust käepidemeid;
5) konverentsisaali otsaseina kattev gobelään, autor M. Tomberg;
6) treppide massiivsed puidust käepidemed</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Projekteeritud 1969-1975, arhitektid Kalju Valdre, Mart Kalling (Eesti Tööstusprojekt), ins H. Areng, sisekujundajad Ülo Sirp ja Linda Arike. Ehitatud 1976-1982. Raamatukogu oli valmimise ajal Eesti suurim raamatukogu. Autorid pälvisid raamatukogu projekteerimise eest 1983. aastal NSVL Ministrite Nõukogu preemia.
Ümberehitused on toimunud 21. sajandil. Asendatud on kõik välisavatäited; seoses kohviku rajamisega esimesele korrusele on kagukülje aknad laiendatud maani; rajatud on uus ventilatsioonisüsteem, sellest tulenevalt asuvad saalide lagede peal ventilatsioonitorud ja katusel on uus ventilatsiooniruum; osaliselt on muutunud sisekujundus.</span>


source: A
code: 30446
name: Tartu kommertsgümnaasiumi ja Tartu kaubanduskooli õppehoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ekspressionismi ja funktsionalismi mõjuline esindustraditsionalistlik koolihoone asub Karlova miljööväärtusega hoonestusalal, kuid ei asu Karlovale tüüpilisel tiheda asustusega 1–2-korruseliste puitelamute vahel, vaid Karlova mõisasüdame piirkonnas. Hoone paikneb Emajõe ürgoru kõrgel nõlval. Koolihoone ees kulgeb paralleelselt hoonega puiestee. Puiestee kõrval kõrgel orunõlval asub vabakujuline Karlova park ja mõisa eluhoone. Maja otsaküljel asub staadionina kasutatav avar muruplats.
L-kujulise põhiplaaniga hoone fassaadid jagunevad kujunduse poolest kaheks: Salme tänava äärde jäävat klassiruumide korpust iseloomustab horisontaalse joone rõhutamine aknaaluste karniiside abil; esifassaadi nurgapoolsesse otsa jäävat peatrepikoda ja Pargi tänava poole jäävat võimla-aula tiiba seevastu vertikaalne liigendus. Peatrepikoja ja võimla-saali tänava poolsete akende vahed on dekoreeritud pungalaadse kapiteeliga pilastritega. Hoone esifassaadi aktsent on kolme uksega astmikportaal. Hoovifassaadi
kujundus on lihtsam, sh puuduvad võimla-saaliploki akende vahelised kapiteelid Maja nurgal asub vestibüüliga peatrepikoda, mille hoovipoolses tiivas paiknevad teineteise kohal võimla ja aula ning Salme tänava ääres klassidekorpus. Klassid paiknevad keskse koridori külgedel, koridori valgustab otsaaken. Lisaks peatrepikojale on koolihoonel kolm treppi, millest üks asub L-kujulise põhiplaani sisenurgas, teine Salme tänava poolse tiiva lõpus hooviküljel ja kolmas hoovitiiva korterite osas. Interjööris on säilinud konstruktiivse elemendina fuajee, keldrikorruse ja võimla nähtavad raudbetoonkonstruktsioonid, paekiviastmetega trepid ja trepipiirded, koridoride parkettpõrandad, trepimademete ja soklikorruse kiviparkettpõrandad, enamuse klassiruumide ja kabinettide laudpõrandad, koridoride joogifontääni niššid, kaks koridori vitriinakent, koridori sisseehitatud kapid, kolmes klassiruumis sisseehitatud kapid, trepikodadest koridoridesse viivad valgmikuga kahepoolsed tiibuksed, korterite ühepoolsed tahveluksed ja üksikud klassiruumide ühepoolsed tahveluksed, direktori korteri lükanduks, korteri pliit, raamatukogu riiulid. Terviklikult on säilinud aula kujundus: aula lae kipsdekoor, lae ja seinalühtrid, puidust radiaatorikatted,
saaliuksed, parkettpõrand. Hästi on säilinud soklikorruse kujundus: garderoobi puitvõreseinad ja nagid, soklikorruse WC-de kabiiniuksed, mitu elektrilülitit ja kellanupp.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Algne projekt 1937 (arh Arnold Matteus); kapiteelide ja mõningate teiste täiendustega projekt 1938. Eksterjööri detailid, krundi planeering ja koolimaja sisekujundus
arh Voldemar Tippel. Valmis 1938.
Hoone ehitati algselt 1938. aastal kommertsgümnaasiumi ja kaubanduskooli tarbeks. II maailmasõja lõpust alates on õppehoones koolitatud õpetajaid (kandnud nimetusi Tartu
Õpetajate Instituut, Tartu Pedagoogiline Kool, Tartu Õpetajate Seminar). Praegu kuulub hoone Tartu Ülikoolile.</span>


source: A
code: 30404
name: Tapa raudteejaama peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suure mahu ja esinduslike fassaadidega hoone välisilme on säilinud suures osas autentsena. Punase tellise ja paekiviga kombineeritud fassaadid on raudteearhitektuuri kontekstis silmapaistvad. Interjöörides on säilinud algseid detaile ja viimistluselemente, sealhulgas algne profiilliistude ja rombkaunistustega risttalalagi ootesaalis. Säilinud on algsed plaaditud põrandad, kaks glasuurpottidest ahju jt. detaile. Seinad on viimistletud krohvi ja nõukogudeaegse vineerlambriiga, uksed on sekundaarsed. Raudteejaama peahoone moodustab kompleksi koos kaitsevööndisse jääva veetorn-depooga.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tapa raudteejaam on üks vanemaid Eesti raudteejaamu, mis rajati 1870. aastal Balti raudtee ehitamisega Paldiski-Gatšina liinil. Algselt rajati Tapale puidust raudteejaama hoone, mis ehitati raudteejaama tähtsuse kasvades kahes etapis ümber kivihooneks (1914. aastal ehitati kivist läänetiib, 1928. aastal idatiib). Hoone on ainus säilinud Esimese maailmasõja eelne eriprojekti järgi valminud kivist raudteejaama peahoone Eestis. Hoone oli jaamahoonena kasutusel kuni 2004. aastani. Kompleksi kuulub ka 1876. aastal ehitatud reservvedurite depoo ja sellele 1928. aastal lisatud kõrgem veetornide osa.</span>


source: A
code: 30431
name: Valga raudteejaama peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Valga raudteejaama peahoone (Leningradi Transpordi Projekteerimiskontor, arhitekt V. Tsipulin) valmis 1949. aastal. Hoone on piklik risaliitide ja väljasopististega liigendatud ühe–kahekorruseline kelpkatusega hoone, mille silmatorkavaim arhitektuurne aktsent on seitsmekorruseline ruudukujulise põhiplaaniga kõrge torn.
Raudteejaama peaoone oli algselt viimistletud roosaka silekrohviga. 1960. aastatel värviti hoone sinakashalliks. Alates 2000. aastatest oli hoone kaetud helekollase pritskrohviga, mida täiendas valge nurgarustika. Aastatel 2013-2014 asendati helekollane värv helehalliga. Keskkorpuse ja läänetiiva liitekohas hoone tagaküljel asetseb püramiidkatusega torn, mille ülemist tagasiastuvat vaatekorrust ümbritseb metallpiirdega vaaterõdu. Vaatekorruse seinad on liigendatud kõrgete ja kitsaste kaarakendega ning torni katuseräästas ääristatud hambulise krohvitud telliskarniisiga. Torni vaateplatvormi (nagu ka kogu ülejäänud hoone katuseräästaid) palistab lopsakas krohvitud profiilkarniis. Kontrastina pritskrohvseinale on risaliitide ja torni nurgad kujundatud kvaadri imitatsiooniga silekrohvliseenidena, mis fassaadi otsrisaliidi põskedel laienevad aknaveergu hõlmavateks müürilõikudeks. Sarnaselt on kujundatud madalama abiruumideploki massiivne räästast soklini ulatuv avaraamistus, mida visuaalset rütmi silmas pidades on kohaldatud igal kolmandal aknal. Sama korpuse otsrisaliidil paikneva sissepääsu analoogset raamistust täiendab profiilkarniisina kujundatud sillus. Hoone läänetiiva seinu liigendavad üle kahe korruse ulatuvad silekrohviga viimistletud aknanišid, mille keskosas eenduvatest ruutudest moodustatud ehisväljad. Idatiiva fassaadi ilmestavad omaaegse söögisaali ja külgmise ooteruumi kahe korruse kõrgused kaaraknad ning püstsed ehisnišid nende vahel. Fassaadi läänepoolse otsrisaliidi viilu kaunistab väike ruudukujuline bareljeef auruveduri kujutisega. Torni vaaterõdul oli algselt massiivne balustraadiga kivipiire, katuse külgtahkudel kolmnurksed uugid. Fassaadi paremalt tiivalt suurte kaarakende vahelt on kadunud tillukesed ruudukujulised reljeefpinnad, mis asetsesid püstniššidest pisut kõrgemal. Fassaadi keskrisaliidi viilult on eemaldatud reljeefne NL-i vapp.
Peaootesaali asukohta tähistab eksterjööris kõrgem viilkatusega transeptkorpus hoone keskosas. See moodustab mõlemale pikiküljele viisnurkse viiluga keskrisaliidi, mille keskel asetsev peasissepääs on paigutatud kõrgesse, profiilraamistuses kaarportaalina kujundatud valgmikku. Raudteepoolsel küljel astub sissepääs tugevalt tagasi, moodustades sügava kaarniši. Valdavalt kahekorruselise hoone idatiivale lisandub tagaküljel ühekorruseline abiruumide korpus, muutes selle tiiva tunduvalt laiemaks oma läänepoolsest paarilisest.
Läbi kahe korruse ulatuval peaootesaalil on kirjute mustrisse paigutatud betoonplaatidega kaetud põrand ja seinal ustekõrgune meanderäärisega tammepaneel, millest kõrgemale jääv seinaosa on krohvitud. Profiilkarniisiga ääristatud krohvlagi läheb ruumi keskosas üle põhja-lõunasuunaliseks silindervõlviks, mida kannavad kullavärvi korintose kapiteelidega kandilised betoonsambad. Silindervõlvi mõlemat horisontaalserva kaunistab dekoratiivsete talaotste rivi. Ootesaali kirde- ja loodenurgas teise korruse kõrgusel paiknevad puitbalustraadpiirdega, veerandringikujulise põhiplaaniga väikesed rõdud, kust avanevad uksed pööningule ja abiruumidesse. Ootesaali mõlemas otsas tuulekoja peal asetseb rõdu-koridor, millelt samuti viivad uksed kõrvalruumidesse. Ootesaali seinad ja sambad on inimese kõrguselt viimistletud lakitud puidust plaatidega. Arvatavalt on tegu 1970. aastatest pärineva lahendusega.
Mõlema peasissepääsu sisemised uksed on sekundaarsed, kuid valmistatud originaaluste järgi. Läbi kahe korruse ulatuval külgsaalil (praegu mööbliladu) on kandilistele betoonsammastele toetuv risttalalagi ja kunstmarmorpõrand. Seintel on nõukogude-ainelised stukkreljeefid. Kahe korruse kõrguses omaaegses söögisaalis tegutses hulgikauplus. Nüüd on seal ladu, millega seoses on lisatud madalaid ja kergeid vaheseinu. Saalil on kulunud parkettpõrand. Kõrvaloleva külgmise ootesaaliga ühendab söögisaali suur ornamenteeritud raamistusega ukseava, millele vastas asuval seinal sekundeerib samasugune dekoratiivne konstruktsioon. Läänetiiva koridoridel on profiilkarniisiga peegelvõlvlaed. Abiruumide osas on lisatud hilisemaid vaheseinu. Osa ruume ja koridorilõike on viimistletud sekundaarselt laudvoodriga. Suur osa põrandaid on hilisema kattega. Osa uksi on sekundaarsed.
Hoone valmimisjärgselt olid jaamas vaibad ning ootesaali ja restorani vahel tuttidega plüüseesriided, mida enam ei ole. Ootesaal on sisustatud raudteejaamadele iseloomulike ajastuomaste ja funktsionaalsete mustade lakitud painutatud vineerist ootesaali toolidega. Ootesaalis ja endises restoranis on säilinud algupärased laelühtrid.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Valga raudteejaam on üks Valga linna tõmbekeskusi, mis moodustab omaette linnaruumilise terviku. Raudtee asub kõrgendikul. Kuna tegu on suure transpordisõlmega, siis katab ajalooline raudteeala ca ühe hektari. Lisaks tsaariaegsetele raudteekompleksi hoonetele ja elamutele on raudtee arendusega seotud terved ümbritsevad kvartalid.
Raudtee jagab linnaruumi kaheks pooleks, mis on omavahel seotud nii ülesõiduteega kui ka raudteejaama peahoone kõrval kulgeva ülekäigusillaga.
Raudteejaama keskne aktsent on peahoone. Hoone ees on väike, kuid esinduslik, arhitektuursesse ansamblisse sobituv väljak.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Tartu-Valga laiarööpmeline raudteeliin rajati aastatel 1886-1889 Riia-Pihkva raudtee osana. Riia-Pihkva raudteeliin avati ametlikult 1889. aastal ning siis oli peajaamaks Riia ning teise klassi jaamadeks Pihkva ja Valga. Aastal 1907 sai see Peterburi-Varssavi raudtee osaks. Eesti esimese kitsarööpmelise Valga-Pärnu raudtee ehitamist alustati 1895. aasta mais ja avati liikluseks 6. oktoobril 1896. aastal. Valga-Rujiena vahelise lõigu purustasid taganevad sakslased 1944. aasta sügisel sedavõrd, et seda lõiku otsustati mitte taastada. Liini sulgemine toimus eri aegadel ja kestis kuni 1970. aastateni. Alguses väljusid kitsarööpmelised rongid Walk I jaama edelaküljelt I jaamast. Neljarööpmeline tee jaamahoone ette rajati seoses Valga-Kaagjärve-Koikküla raudteelõigu ehitamisega aastatel 1920-1923. Pärnust saabuvad kitsarööpmelised rongid lõpetasid Valga jaamahoone edelaküljel tupikus. Seoses riigipiiride tekkimisega kahe riigi vahele, suleti Valgast Riia suunas väljuv laiarööpmeline raudtee piiri kohal ning suunati see Valka (Walk II) jaama paralleelselt kitsarööpmelisega, hiljem tehti ka see lõik neljarööpaliseks. Riia poole sai edasi läbi Valka jaama. Seal oli ka lätlaste piirikontroll, nagu Eesti oma oli Valga jaamas.
Jaamahoone rajati koos jaamaga. Esimene jaamahoone oli ühekorruseline tellistest historitsistlikus stiilis jaamahoone, pöörddepoo ja töökodadega. Raudteetöökodades töötas enne I maailmasõda ligi 500 töölist. Jaamahoone hävis 1944. aastal kui nõukogude väed Valgat pommitasid. 1949. aastal rajati sõjas purustatud jaamahoone asemele suurejooneline stalinistlik jaamahoone, mis on väidetavalt sõjavangide ehitatud. Valga kujunes tänu raudteele juba 19. sajandi lõpul oluliseks transiidisõlmeks, mis meelitas Valka nii kaupmehi kui ka ettevõtjaid. Varasemast jaamakompleksist on säilinud mitmeid raudteelaste elamuid, kelder jne. Osaliselt on säilinud punasest tellisest historitsistlikke jaama tehnilisi hooneid, osaliselt on neile tehtud silikaattellisest nõukogude-aegseid juurdeehitisi. Kompleksi täiendab funktsionalistlik elektrialajaam 1930. aastatest.</span>


source: A
code: 30380
name: Narva raudteejaama peahoone
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Narva raudteejaama peahoone on piklik ühekorruseline kelpkatusega hoone, mille keskosa (saalikorpus) on ida- ja läänetiibadega võrreldes veidi kõrgema, kuid samuti kelpkatusega. Saalikorpust raamistavad põhjaküljelt sammasportikus ning lõunaküljelt viisnurkse frontooniga keskrisaliit, mis muudavad hoonet näiliselt suuremaks ja esinduslikumaks. Sammasportikust toetavad korintose kapiteelidega kandilised paekivisambad, millele lõunakülje keskrisaliidile vastavad samast materjalist pilastrid. Mõlema pikikülje otstes asuvad lisaks väiksemad viisnurkse frontooniga risaliidid. Risaliitide nurki rõhutavad puhasvuugil laotud paekivist laiad pilastrid. Katuseräästast ja frontoone ääristab lopsakas paekivist profiilkarniis. Välisavasid piirab paekiviraamistus, madala segmentkaarega akende all asetsevad siksak-ristlõikega ehispinnad. Ehisviile ja portikust kaunistavad stalinistliku sisuga bareljeefid, portikuse frontoonile on hiljem lisatud reljeefis Narva vapp. Portikusel on kassettlagi. Hoonel on ülalt laienevad kandilise ristlõikega vihmaveetorud ja portikuse sammastel lipuhoidjad.
Hoone keskset avarat ootesaali ääristavad keskse koridoriga ida- ja läänetiib, mille mõlema lõunaküljes on väike saal. Koridoridest avanevad uksed kabinettidesse ning abiruumidesse. Koridoride otstes on lisaväljapääsud.
Hoone idatiivas on teostatud nn euroremont. Ootesaalis ja läänetiivas on tõenäoliselt 1970. aastate remont. Osa siseuksi võivad olla algupärased. Väikese ootesaali seintel on vineertahveldis ning lihtsa profileeringuga peegelvõlv-lagi, mille keskosa on samuti kaetud puitpaneelidega. Ootesaali ja väikese ootesaali põrandad on terrazzo-kattega. Ootesaali kassade ning jaamaülema kabineti siseakendel on ehisvõred. Enamik ootesaalide sisustusest on teisaldatud või hävinud.</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Narva raudteejaama peahoone on linnaruumis oma vahetu ümbruse kindel dominant. Raudteejama kompleks asetseb raudtee põhjaküljel. Jaamahoonest linna poole (põhjasuunas) on väljak ja haljasalad, mida kokku võib tinglikult nimetada jaama pargiks. Hoone mõlema otsa juures oleval kõrghaljastusega haljasalal paikneb purskkaev. Jaamahoonest umbes 80 meetrit idas raudtee ääres asetsevad tihedalt teineteise kõrvale ehitatud kauba-pagasiladu ja kaubakontor, mille alumisel korrusel on garaažid. Need on piklikud, ühise viilkatusega kaetud ja pritskrohviga viimistletud kivihooned.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Narva raudteejaam alustas tegevust juba St Peterburg-Paldiski liini avamise ajal 1870. aastal. Puidust tsaariaegsed jaamahooned hävisid osaliselt enne II maailmasõda, osaliselt sõja ajal. Uus raudteejaama peahoone valmis 1953. aastal. Hoone autor ei ole teada.</span>


source: A
code: 30932
name: A30932 Eesti Rahvusraamatukogu
type: ehitismälestis
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Postmodernism. Arhitekt Raine Karbile isikupärases arhitektuurikeeles projekteeritud unikaalteos, mis kasutab rahvuslikku paekivi kaasaegse monumentaalteose loomisel.
Välisilmes domineerib suurejooneline mahtude jaotus, korrapära ja range esteetika. Üldmuljes on määrav rahvusliku paekivi kasutus. Kandekonstruktsioon on monteeritav raudbetoonkarkass, seinad tellistest, viimistlus dolomiitplokid ja -plaadid, plekkkatus. Hoone on võimalik jagada viieks plokiks, mis täidavad eri funktsioone ja on mahuliselt eraldi hooneosadena eristatavad. Tulenevalt krundi reljeefist ja suurtest kõrgusevahedest (kuni 9 m), on hoone osad eri korruste arvuga. Üksikosi ühendavad tervikuks terrassid, millede kaudu pääseb hoone tagusesse parki ja Toom-Kuninga ning Veetorni tänavani.
Ümberehitused on toimunud hoone interjööris, peamiselt vaheseinte lammutamise-püstitamise ja ruumijaotuse muutmise näol lugemissaalides ja kontoriruumide osas (nt algsest projektist puudusid Austria, Saksa ja Šveitsi saalid 7.k; kokkuehitatud mõningad administratsiooni ruumid 4.k, mis galeriina ümbritsevad aatriumi). Kui üksikud elemendid välja arvata (nt garderoobiletid fuajees), siis hinnanguliselt on välja vahetatud terve maja mööbel nii lugemissaalides kui ka kontoriruumides. Ümberehitused on toimunud ka toitlustusplokis, kohvikus ja restoraniosas. 2012. a rekonstrueeriti fassaadi ja tehnilisi süsteeme (uus ventilatsioonisüsteem), remonditi katuseid ja paigaldati lugemissaalidesse uus valgustus. 2014. a võeti üles osa fuajee põrandast, valati uus aluspõrand, plaaditi uuesti, ja remonditi väljapääsusid. Vahetatud on aknad, mis sobivad olemasolevatesse avadesse.
Hoone esiküljele, maja kirdenurka, püstitati 2010. a Marie Underi monument (ideekonkurss 2008; autorid skulptor Mati Karmin ja arhitekt Tiit Trummal).</span>
<strong>Asukoht: </strong><span>Hoone paikneb Tallinna kesklinnas Tõnismäel, Endla tn ja Tõnismäe tn nurgal, toimides oma suuruse ja range olemise tõttu eri perioodidel ehitatud hoonete (tsaariaeg, esimese vabariigi aeg, nõukogude periood) keskel ja vahetus läheduses ruumi organiseeriva dominandina. Hoone on eri suundadest hästi vaadeldav ja hoone paiknemine Tõnismäe kõrgendikul ja muutuv korruste arv tänavatasapinna suhtes tingib varieeruvad vaated. Tõnismäe teise mahulise dominandi Kaarli kirikuga suhestub RR läbi rahvusliku paekivi kasutuse, tornimotiividega ruudukujulise peahoone nurkades ja kujunduselementide (neoromaani kaared, roosaken peafassaadil).
Hoone ees põhja-kirde suunal asub välisperimeetril piiratud ja keskel madalhaljastusega kolmnurkne skväär, mis tegelikult hetkel funktsionaalselt RR-iga hästi ei suhestu.
Hoone taga lõuna-edela suunal asub Tuvi park, mis on tänaseks heakorrastatud, kuid jäi kompleksel kujul välja ehitamata.
Päevasel ajal kui väravad on lahti, toimib hoone ka infrastruktuuri elemendina, sest jalakäijatel on võimalik üle hoone terrasside kõndides jõuda nii Toom-Kuninga kui ka Veetorni tänavani.</span>
<strong>Ajalugu: </strong><span>Projekt 1984, valminud 1993 (ehitus algas 1985. a oktoobris, nurgakivi 04.10.1986, pidulik avamine 11.09.1993, ehitaja Tallinna Ehitustrusti Ehitusvalitsus nr 1). 
Projekti algfaasis kavandatud kui Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu, 1988. a alates Eesti Rahvusraamatukogu.</span>


source: K
code: KLO4000985
name: " Vana-Jüri" rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 7,4 x 6,2 x 5,0 (m)  ÜM= 21,0 m (H.Viiding 1986.a)
Rabakivi. Suurim rahn Vana-Jüri neemel asuvate kivide grupis.(Eesti Ürglooduse Raamat,Tln.1990)
üm 20,6; 7,2x5,2x5,5. Kujult ebakorrapärane püramiid. Selle ligidal rida suuremaid rahne meres, millest võib arvata, et varem on olnud siin õige suur rahn, mis aga purunes. (Eesti Loodus 1/1935)

Asukoht: Lahemaa RP; Käsmus, Vana-Jüri neemel (Kuradineeme vastas).</span>


source: K
code: KLO4000747
name: 8 põlispärna; (Põlispärnad (8))
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>7 puud. 
1)  Ü= 486 cm; H= 23,5 m.
2)  Ü= 183 cm; H= 21,5 m.
3)  Ü= 308 cm; H= 17,5 m. 
4)  Ü= 188 cm; H= 15,5 m.
5)  Ü= 181 cm; H= 22,5 m.
6)  Ü= 228 cm; H= 22,5 m.
7)  Ü= 207 cm; H= 22,5 m. (Tartu KKT 2000);
4 puud. Seisund rahuldav. Suurim Ü= 329 cm (1,3); H= 24 m. Teistel puudel veel Ü= 229 ja 302 cm. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Tähe 98A. Forseliuse pargis</span>


source: K
code: KLO1200438
name: Aa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 10
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Aa Internaatkodu territooriumil Aa külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>10</span>


source: K
code: KLO1200202
name: Aa männik
type: puistu
alt_id: 6.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Aa külas

Iseloomustus: seisund - 3</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.9</span>


source: K
code: KLO4000001
name: Aandu karstiala
type: pinnavorm
alt_id: 16
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aandu karstiala asub Raplamaal Kohila vallas. Objekt on kaitse alla võetud  1961.a. karstioru kaitseks. Põhja-lõunasuunalises ja 800 meetri pikkuses karstiorus on mitmeid kurisuid (neeluauke) kuhu neeeldub Teemanti oja. Kurisudest põhja poole jäävad mitmed langatuslehtrid. Objekti pindala on 16 ha.

karstiala kaitse</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>16</span>


source: K
code: KLO1200292
name: Aaspere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 36.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere ja Sauste külas Aaspere mõisakompleksi juures, Tallinn-Peterburi mnt. ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>36.4</span>


source: K
code: KLO4000002
name: Aasumägi
type: pinnavorm
alt_id: 6.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aasumägi asub Raplamaal Kaiu vallas Kaiu kolh. Karitsa asulas end. Aasumäe talu juures. Objekt on kaitse alla võetud 1961.a. moreense pinnavormi kaitseks. Metsaga kaetuna ilmestab 7 meetrise suhtelise kõrgusega kruusane “magi” ümbritsevat tasast lagedat ala. Mägi on traditsiooniline jaanitulede korraldamise paik. Objekti pindala on 7 ha.

pinnavormi (kuppel) kaitse (metsaga kaetuna ilmestab ümbritsevat tasast lagedat ala)
Asukoht: Kaiu kolh. Karitsa asulas end. Aasumäe talu juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.9</span>


source: K
code: KLO4000959
name: Aavakivi; Kõrkvere hiidrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 10x7,5x4,3 m, üm=26,5 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kõrkvere k. põllul

Seisund hea. Kivi ümber veidi madalat saare võsa (puu maha võetud hiljuti). Kivi ümbrus korras, kivini viib niidetud rada. (Maarja Nõmm, 06.06.2017)</span>


source: K
code: KLO1200148
name: Abja Lastekodu park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Abja Lastekodu, Abja-Paluoja-Nuia mnt.läänes jõeäärne järsak</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.6</span>


source: K
code: KLO4000012
name: Abruka metsavahi rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Metsavahi maja lähedal. Mõõtmed: 2,05x2,7x3,39m ja üm 9,43m (1937).</span>


source: K
code: KLO4000946
name: Abruka saare I suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 8,0x 5,4x 4,4m, üm 22,4m. (H. Viiding, 1986);
üm 22,39; 7,88x6,23x4,5 (Eesti Loodus 5/1935)

Asukoht: Abruka saare läänerannikul mere ja maa piiril</span>


source: K
code: KLO4000947
name: Abruka saare II suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 7,0x 4,4x 3,0m, üm 17,8m. (H. Viiding, 1986);
6,65x4,05, h veepinnal 2,65 (Eesti Loodus 5/1935)

Asukoht: Abruka lääneranniku lähedal meres</span>


source: K
code: KLO1200466
name: Adavere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Adavere NS, Adavere alevis ja 8-kl. kooli ümbruses</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.3</span>


source: K
code: KLO1000613
name: Aegna maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 302.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aegna maastikukaitseala on loodud 1991. a. Tallinna Linnavalitsuse õigusaktiga väikesaare maastiku kaitseks. Kaitseala ülesandeks on Aegna saare looduse ja kultuuripärandi kaitse tugeva külastuskoormuse  tingimustes. Eriti õrnad on Lemniku ninal, kaunil liivasel maasäärel kasvavad kooslused. Lemniku poolsaare kaelal on Tulekivi e. Sihi suurkivi ja Lemniku kivikülv. Kogu Aegna saar on kaitse all.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>302.8</span>


source: K
code: KLO1000088
name: Aegna rändrahnud; Lemmikneeme (Lemmiku) kivikülv
type: rändrahn ja kivikülv
alt_id: 8.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Lemmikneeme kivikülv

Asukoht: Aegna saare idaosas Lemmikuneemel, sh.Tulekivi kaitse all 1939. aastast.

Iseloomustus: 23-st rändrahnust koosnev kivikülv. Kaitsevööndi ulatus 10m (KKm määrus 22.03.2002 nr 15) üm 8-25 m (H. Viiding,1986).
Alal pikkusega põhja-lõuna suunas 170 m ja ida-lääne suunas kuni 140 m esineb 23 suurt ühetüübilist rändrahnu ja üle 10 väikese. Kokku ulatub rändrahnude arv üle 33. Kõige suuremad on Tulekivi, Kultusekivi, Teravaservaline kivi, Mälestuskivi ja nurgaaugu kivi, millede ümbermõõt on üle 20 m ja kõrgus üle 3 m. Kivikülv on lääne- ja põhjaosas hõre, kagupoolses osas aga väga tihe. Mitme rahnu küljest on vanasti tükke lahti murtud ja ära veetud. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 166; Tallinn 1991)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.8</span>


source: K
code: KLO1000421
name: Aela maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 3662
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määrusega nr 340 «Sookaitsealade moodustamise kohta» asutatud Aela-Viirika sookaitseala baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3662</span>


source: K
code: KLO1000599
name: Agusalu looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 11061.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Agusalu looduskaitseala asub Eesti suurima, Puhatu soostiku lõunaosas. Kaitseala on loodud 1981.a. piirkonnale iseloomulike inimtegevusest vähemõjustatud soomassiivide ja nendega seotud metsakoosluste ning haruldaste liikide kaitseks. Soo on tekkinud Ürg-Peipsi järve luidetevaheliste järvealade ning osaliselt ka mineraalmaa soostumisel. Kaitsealal asub kaks jäänukjärve. Agusalu soo omapäraks on ida-läänesuunaliste palumännikutega kõrgete, kitsaste liivaseljandike (kriivade) vaheldumine väikeste rabadega. Lagedaid väikerabasid ümbritsevad siirdesoolised alad või märjad ubalehe-villpea õõtsiksood. Siin on hästi jälgitavad soo kõik arengustaadiumid madalsoost rabani. Soostik on põline meri- ja kaljukotka, metsise ning rabapüü eluala. Agusalu on jõhvikavarudelt üks rikkamaid soid Eestis. Kaitseala pindala on 11061,9 ha.

Kaitsealused loomaliigid: Lutra lutra, Mustela lutreola, Rana arvalis.

Pesitsevad liigid: Aquila chrysaetos, Caprimulgus europeaus, Ciconia nigra, Dryocopus martius, Grus grus, Haliaeetus albicilla, Lanius collurio, Pandion haliaetus, Tetrao tetrix, Tetrao urogallus, Tringa glareola. (K.Möller 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>11061.9</span>


source: K
code: KLO1000452
name: Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 1115.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala asub Ahja jõe keskjooksul. Kaitseala on loodud 1957.a.  Ahja jõe ürgoru, selle lisaorgude, oruveerudel esinevate liivakivipaljandite ja ürgoruga piirnevate maastike kaitseks, samuti seal esinevate haruldaste ja ohustatud liikide kaitseks. Siinsed liivakivipaljandid Väike- ja Suur Taevaskoda on ühed tuntumad ja külastatavamad loodusobjektid. Suur Taevaskoda on kaitseala suurim ja kõrgeim (24 m) liivakivipaljand. Paljandite vanus on ligi 400 milj aastat. Kaitseala pindala on 1115,4 ha. 

Turism: Kiidjärvel on parkla, i-punkt, infostend, tähistatud matkarada, ettevalmistatud telkimis- ja lõkkekohad. 

Kaitstavad linnuliigid: Alcedo atthis, Cinclus cinclus, Muscicapa striata, Caprimulgus europaeus, Dryocopus martius, Fringilla coelebs, Parus cristatus.

Kaitstavad taimeliigid: Pleurospermum austriacum, Equisetum scripoides, Diphasium complanatum, Lycopodium clavatum, Daphne mezereum, Huperzia selago, Goodyera repens, Platanthera bifolia.(Keskkonnaekspertiis. K. Liiv, 1998)

Kiidjärve- parkla, i-punkt, infostend, lähtub tähistatud matkarada
2 telkimiskohta, 4 lõkkekohta</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1115.4</span>


source: K
code: KLO1200163
name: Ahja mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Ahja kolh. Ahja Keskkooli juures Ahja asulas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.9</span>


source: K
code: KLO4001031
name: Ahuoja rändrahn e."Kalevipoja tool"
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3,9x 3,7x 3,0m, üm 13,7m (H. Viiding, 1986);
* Ürglooduse raamatu andmed
kõrgus 3.7 m (E. Pirrus 1997).

Iseloomustus: Ovaalne, püstloodis, või isegi väljakaldunud külgedega kaheastmeliselt edela suunas langeva laega rahn, mis lood kujutluse vägilase istumispaigast. Palju korrapäratuid kinnislõhesid. Kivi juures saar, jalamil väiksemaid kive.

Asukoht: Vaibla-Kolga-Jaani teest 450 m itta, Ahjuoja talu.</span>


source: K
code: KLO4000698
name: Aidamehe pärn ja mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus
Mänd h=20m, ü=2,68m
Pärn h=21m, ü=1,6m;
Mänd heas seisus. Ü= 266 cm (1,3); H= 24 m. (Eesti põlispuud. Andmed 
1999 a).
Pärn hävinud (T. Hirse 16.02.2005)

Asukoht: Tõlla talu juures</span>


source: K
code: KLO1000090
name: Aidu looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 315.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Jõgeva maakonnas Põltsamaa ja Pajusi valdades.

Eesmärk on säilitada must-toonekure, metsise, laanepüü ja kassikaku elupaik ning ürgmetsailmelised puistud.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>315.6</span>


source: K
code: KLO4000581
name: Aima peksumänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Laukna külas end. Aima kaupluse lähedal, vana mnt.ääres</span>


source: K
code: KLO1000453
name: Ainja maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 114
same: K.PLO1001142
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ainja maastikukaitseala on loodud 1960. a. kaitse alla võetud Ainja järve kaitseks. Praegu kuulub kaitseala koosseisu ka 1,5 ha suurune allikaline Sinejärv ning järvesid ümbritsev vahelduva reljeefiga maastik. Kaitseala pindala on 114 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>114</span>


source: K
code: KLO1000454
name: Akste looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 189.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Akste looduskaitseala asub Vastse-Kuuste vallas ning on loodud 1977. a. metsakuklaste elupaikade kaitseks. Kaitsealale jääb ligi 1500 laanekuklaste (Formica aguilonia) pesakuhilat, suuremate pesatornide kõrgus on kuni 2 m. Kaitseala pindala on 189,2 ha. 

Kaitstav loomaliik: laanekuklane (Formica aquilonia), III kat.

Kaitstav seeneliik: Sparassis crispa. (Keskkonnaekspertiis, 1997/1998)

Turism: on olemas parkla, 3 külastusrada, 2 infostendi</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>189.2</span>


source: K
code: KLO1200222
name: A.Kurmi selektsiooniaed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Surju s. Peedi k. Kurmi talu</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO1200254
name: A.Kurvitsa selektsiooniaed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Riia t. 46         

Iseloomustus: Algselt kaitse alla võetud kui Riia mnt 12 maja juurde kuuluv aed.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO1000455
name: Alam-Pedja looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 34396.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Alam-Pedja looduskaitseala asub Võrtsjärve nõos Jõgeva-, Viljandi- ja Tartumaal. Kaitseala on loodud 1994. a. rikkumata veerežiimiga ühtse maastikukompleksi kaitseks, kus esineb suuri soid, erinevaid metsatüüpe sh haruldasi humalatega lammimetsi, suuri jõgesid oma vanajõgedega ning ulatuslikke luhaalasid. Alam-Pedja kaitseala kuulub Eesti suuremate looduskaitsealade hulka, siinseks eripäraks on väga madal inimasustus. Alam-Pedja sood on lauka- ja älverikkad, soo on elupaigaks paljudele haruldastele taimedele ning ohustatud linnuliikidele. Luhaalad on tähtsad ohustatud linnuliikide (suur- ja väike-konnakotkas, rohunepp) elupaigad. Samuti peatuvad  siin kevadel ja sügisel läbirändavad veelinnud. Emajõe vanajõed on olulised kalade kudealad. Kaitseala pindala on 34396,4 ha. 

Turism: on olemas infotahvlid, puhkekohad, õpperajad Kirnas ja Sellis.

Pesitsevad linnuliigid: Alcedo atthis, Aquila chrysaetos, Aquila clanga, Aquila pomarina, Asio flammeus, Bonasa bonasia, Botaurus stellaris, Bubo bubo, Caprimulgus europeaus, Chlidonias niger, Ciconia ciconia, Ciconia niger, Circus aeruginosus, Circus cyaenus, Circus pygargus, Coracias garrulus, Crex crex, Dendrocopus leucotos, Dryocopus martius, Falco columbarius, Ficedula parva, Gallinago media, Glaucidium passerinum, Grus grus, Haliaeetus albicilla, Lagopus lagopus, Lanius collurio, Lullula arborea, Pandion haliaetus, Pernis apivorus, Philomachus pugnax, Picoides tridactylus, Picus canus, Pluvialis apricaria, Podiceps auritus, Porzana porzana, Sterna hirundo, Strix uralensis, Sylvia nisoria, Tetrao tetrix, Tetrao urogallus, Tringa glareola.

Läbirändavad liigid: Cygnus columbianus, Cygnus cygnus, Falco peregrinus,  Larus fuscus, Lymnocryptes minimus, Sterna caspia. 

Lisaks on registreeritud: Circaetus gallicus, Podiceps griseigena, Mustela lutreola, Lutra lutra, Myotis nattereri, Myotis dasycneme, Myotis daubentoni, Plecotus auritus, Eptesicus nilssoni, Vespertilio murinus, Pipistrellus nathusii, Nyctalus noctula,  Siluris glanis, Rana arvalis, Aspius aspius.

Kaitealused taimeliigid: Nuphar lutea, Corallorhiza trifida, Dactylorhiza baltica, Lycopodium clavatum, Huperzia selago, Nymphaea alba, Daphne mezereum, Viola uliginosa, Ulmus laevis, Allium ursinum, Gladiolus imbricatus, Cypripedium calceous, Listeta ovata, Epipactis helleborine, Goodyera repens, Platanthera bifolia, Platanthera chlorantha, Gymnadenia conopsea, Dactylorhiza maculata, Anastrophyllum hellerianum-s, Dactylorhiza Fuchsii, Dactylorhiza incarnata, Liparis loeselii, Saxifraga hirculus, Anastrophyllum hellerianum. (P. Kiristaja,1998; K. Möller, 1998; Statistika, 1999).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>34396.4</span>


source: K
code: KLO1000456
name: Alatskivi maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 383.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Alatskivi maastikukaitseala on loodud 1964. a. Alatskivi pargi ja ürgoru ning piirkonna pärandkultuurmaastike kaitseks. Kaitseala territooriumil on järgmised objektid: Lästeniidu oos, Kooljamägi ja Kalevipoja säng, Lokutamägi, Alatskivi linnamägi, Punane allikas, Truuduse tamm, Alatskivi lossi park ja hirveaed. Kaitseala pindala on 383,3 ha.
Turism: on ettevalmistatud õpperada, lõkkekoht, lossi tutvustamiseks on võimalik saada giid.

Kaitseala on moodustatud Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2000. a määrusega nr 425 «Alatskivi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee 9. septembri 1964. a otsuse nr 99 «Looduse kaitsest Tartu rajoonis» alusel kaitse alla võetud kohaliku tähtsusega maastikukaitseala baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>383.3</span>


source: K
code: KLO1000457
name: Alatskivi parkmets; (Alatskivi m/k pargimets)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 20.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Alatskivi parkmetsa kaitseala on loodud 1964. a. parkmetsa kaitseks, mille põhiväärtuseks on üle 100 aasta vanune saarik. Kaitseala pindala on 20,7 ha. 
Asukoht: Aovere-Alatskivi mnt.ääres, Alatskivi mk.kv.67</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>20.7</span>


source: K
code: KLO1200557
name: Alavere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 7.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Alavere sovh. keskuse juures Vana-Kose - Kehra mnt. ääres (endine nimi Alavere park)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>7.6</span>


source: K
code: KLO1200494
name: Albu mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tammsaare kolh. Albu külas, Paide-Ambla tee ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.8</span>


source: K
code: KLO1000141
name: Alema looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 60.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Alema looduskaitseala asub Harjumaal Nissi vallas. Kaitseala on loodud 1981. a. ohustatud taimeliikide kaitseks. Praegu kuulub kaitseala koosseisu Nurme puisniit ning väga liigirikas madalsoo, kus kasvab koldjas selaginell, soo-hiilakas, russowi-sõrmkäpp, kärbesõis, eesti soojumikas ja teisi haruldasi liike. Kaitseala pindala on 60,2 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>60.2</span>


source: K
code: KLO4001071
name: Allika allikas
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Voore mõisa juurest ca 1 km N, Hallikotsa ja Lilleaasu A-36 MÜ

Iseloomustus: 3 suurt veerikast tõusuallikat, mis on Langi jõe alguseks (Eesti Ürglooduse Raamat, Tln.1990.a)</span>


source: K
code: KLO1000091
name: Alliku liigikaitseala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 74.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Iseloomustus: Alliku must-toonekure kaitseala</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>74.4</span>


source: K
code: KLO4000791
name: Alliku tammed
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 
Ühe puu alumine oks on murdunud 2008.a sügisel (KKA Saare regioon 2009).
2 puud. Rahuldavas seisus.
Suurem puu Ü= 324 cm (1,3), H= 16 m. 
Teine puu Ü= 308 cm ja H= 15 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Lenini kolh. Alliku talu õues

Põhjapoolsel ehk Alliku tamm 1 on üks suur haru murdunud, muidu elujõuline. Lõunapoolne ehk Alliku tamm 2 on elujõuline puu. (Maarja Nõmm, 25.01.2018)</span>


source: K
code: KLO1000458
name: Allikukivi koopad ja allikad
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 16.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Allikukivi koobaste ja allikate kaitseala asub Saarde vallas. Kaitseala on loodud 1976. a. siinse maastiku kaitseks. Allikukivi kolmest grotist koosnev 33 m pikkune koobas on kujunenud liivakivisse maa-aluste veesoonte uuristava tegevuse tagajärjel. Peale koopa suudme lae osalist sissevarisemist on sellele tehtud uus lagi. Koopas voolav allikaoja avaneb ürgoru nõlvajalamil. Allikukivi (Kärsu) allikas oli oluline veevõtukoht juba muinasajal. Kaitseala pindala on 16,6 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>16.6</span>


source: K
code: KLO1200048
name: Allikukivi park
type: kaitsealune park
alt_id: 7.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Alliku külas Väljaküla 8-kl. Kooli juures, Pärnu-Valga mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>7.6</span>


source: K
code: KLO4000751
name: Alpi seedermänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Seisund hea (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 204 cm (1,3); H= 15 m. (1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000). Eesti põlispuudes samad andmed. Seisund hea.
Asukoht: Algne asukoht Burdenko tn 37, praegune: Veski 37 aias</span>


source: K
code: KLO4001111
name: Alpi seedermänd; (Seedrimänd)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Puu halvas seisundis, latv murdunud (Timm, 2010).
Mõõtmed: Latv murdunud (maakat andmed, Relve projekt);
Ü= 219 cm (1,3), H= 14 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud);
Ü= 226 cm (1,3), H= 14 m. (1999 a andmed, Tartu KKT 2000).
Asukoht: Salme tn 2d maja ees. (Varasem kirjeldus: Eha t.36 maja ees, Karlova mõis. Tartu Pedagoogiline kool).</span>


source: K
code: KLO1000404
name: Alu liigikaitseala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 3.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>kaunis kuldking

Asukoht: Tõstamaa sovh. Alu küla lähedal Tõhelas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.7</span>


source: K
code: KLO4000527
name: Alu suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 1959 õ-a andmetel üm 23 m, h 3,5 m;
1981. andmetel üm 13 m, h 2,2 m. Viimased andmed on tõenäolisemad (Rapla KKT, 2002)
üm 23,0m, h 3,5m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Vardi (end. Keava) mk.kv.8 er 3 S-piiril (er 4-st N-suunas)</span>


source: K
code: KLO4000544
name: Aluoja joa astang
type: pinnavorm
alt_id: 0.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Pühajõe kaldal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.8</span>


source: K
code: KLO1200539
name: Amende aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Mere pst 7. Jääb Pärnu rannapargi piiridesse.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO4000006
name: Amuuri korgipuu
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000006
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 134 cm (1,3), H= 13 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Nurme tn 40. Endine O. Kersoni aed.
Kat tunnus 78404:401:5160</span>


source: K
code: KLO4000829
name: Amuuri korgipuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 1982.a. inventuur Ü=191cm, h=15m.

Asukoht: Tilsi Lastekodu pargis.

Iseloomustus: Tähis juures (Põlva KKT)</span>


source: K
code: KLO1000460
name: Andsu järvede maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 51.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Andsu järvede maastikukaitseala asub Võru vallas, Haanja kõrgustiku põhjaserval. Kaitseala on loodud 1962. a. looduskaunite järvede ja liigestatud reljeefiga puhkemaastiku kaitseks. Andsu sõsarjärved on Edejärv ja Perajärv, mis kunagi olid ilmselt üks suurem veekogu. Edejärve (tuntud ka Jaanijärve nime all)  pindala on 1,6 ha ja suurim sügavus 6,8 m, Perajärve vastavad näitajad on 1,4 ha ja 12,4 m. Lõuna- ja idaosa “mäed” on kaetud kuuse, männi ja kase segametsaga, Perajärve kagukaldal paikneval Andsumäel asub endine suusaspordikompleks kahe hüppemäe ja slaalominõlvaga. Kaitseala pindala on 51,9 ha. 

Turism: on ettevalmistatud ujumiskoht, suusahüppemäe tornid.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>51.9</span>


source: K
code: KLO4000007
name: Angasilla mägi
type: pinnavorm
alt_id: 20.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Angasilla mägi asub Raplamaal Loodna vallas. Objekt on võetud kaitse alla 1981.a. pinnavormi (künnis) kaitseks. Mägi on kaetud tamme-pärna-kuuse segametsaga. Objekti pindala on 20 ha.

pinnavormi (künnis) kaitse; kaetud tamme-pärna-kuuse segametsaga)

Asukoht: Teenuse kolh.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>20.6</span>


source: K
code: KLO4000563
name: Angerja põlispuud
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kohila sovh. Angerja külas linnuse varemete juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO1000461
name: Anija looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 72.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Anija looduskaitseala asub Harjumaal Anija vallas. Kaitseala on loodud 1990. a. ohustatud taimeliikide ja väärtuslike elupaikade ning mitmekesiste maastikuelementide kaitseks. Siin võib näha huvitavaid kivikülve koos seljandike vahel asuvate vesiste aladega. Kaitseala pindala on 72,2 ha.
14 haruldase õistaime ja 4 samblaliigi kaitse

Kaitstav linnuliik: Grus grus.

Kaitsealused taimeliigid: Dactylorhiza russowii, Dactylorhiza incarnata, Dactylorhiza fuchsii, Epipactis palustris, Dactylorhiza cruenta, Dactylorhiza maculata, Corallorhiza trifida, Liparis loeselii, Ophrys insectifera, Listera ovata, Microstylis monophyllos, Plantera bifolia, Cypripedium calceous, Neottia nidus-avis. (Keskkonnaekspertiis, 1997)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>72.2</span>


source: K
code: KLO1200460
name: Anija mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 17
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehra sovh. 5 km kaugusel Kehra alevist</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>17</span>


source: K
code: KLO1200516
name: Ants Laikmaa kodupark
type: kaitsealune park
alt_id: 8.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Haapsalu Koduloomuuseumi ala Kadarpiku külas. Haapsalust 12 km Risti suunas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.4</span>


source: K
code: KLO4000431
name: Arametsa tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Ü= 510 cm (1,3m), H= 17.5 m (40 m), võra läbimõõt 14 m. Üldseisund on halb. Puu seest tühi, suurte avaustega (saab läbi vaadata). Varasemas kirjanduses tehtud märkus välgukahjustuse ja sissesaetud astme kohta, mis ka praegu tuvastatavad. Tüve alaosa pehkinud. Lisaks palju (suuri) koorekahjustusi. Võras kaks suurt haru kuid väga palju kuivanud oksi (T. Aasma, 2007).
    
Ü= 520 cm (1,3), H= 18 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
1939. a andmed: ü=4,40m; h=13m, võra läbimõõt 16 m
Halvas seisus. Kuivamas, seest õõnes. Ü= 502 cm (1,3), H= 18 m. On hävimas. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed)..

Asukoht:  vanasti: Kaisma kolh. Kõrtsi k. Praegu: Objekt jääb eramaale. Paikneb u. 20 m kaugusel metsavahelisest kruusateest. Jääb rohumaa ääres paiknevasse metsaserva. Ümbrus lehtpuuvõsa (kuni 4 m kõrgune).</span>


source: K
code: KLO1200495
name: Aravete kooli park
type: kaitsealune park
alt_id: 4.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Aravete kolh. ja Aravete 8-kl. Kool, Rakvere - Järva-Jaani tee ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.4</span>


source: K
code: KLO4000769
name: Arbimäe mänd; (Mänd; Mäe-Arbi e. Arbimäe mänd)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väga heas seisundis puu (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 381 cm (1,3); H= 10 m. (maakat andmed, Relve projekt);
Ü= 378 cm; H= 11 m. võra algus 4 m. (1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000). Eesti põlispuudes samad põhimõõtmed. Seisund hea.

Asukoht: Elvas Arbimäel, Arbimäe tänav 5 ja 7 ning Arbimäe tänava teemaa vahele jääval reformimata maal.</span>


source: K
code: KLO1200049
name: Are mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Pärivere sovh. Are külanõukogu juures, Are-Tori mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.2</span>


source: K
code: KLO4000565
name: Aru kasesalu
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Raikküla kolh. Kaigepere külas end. Aru talu lähedal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO1200225
name: Aru mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 21
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Annikoru külas Kavilda ürgoru veerul

Iseloomustus: Vajab tugevat hooldusraiet. Vabakujuline keskmise liigirikkusega (42 liiki) park.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>21</span>


source: K
code: KLO4000008
name: Arukase kultivar; Leinakask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Betula pendula "Youngii" (leinavorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 64 cm (1,3), H= 4 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht:Nurme tn. 40.
Kat tunnus 78404:401:5160</span>


source: K
code: KLO4000009
name: Arukase kultivar; Leinakask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Betula pendula "Youngii" (leinavorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 72 cm (1,3), H= 5 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Mustamäe tee 60.</span>


source: K
code: KLO4000010
name: Arukase leinavorm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Betula pendula Youngii

Asukoht: Pirita kloostrikalmistu
kat tunnus 78402:202:1060</span>


source: K
code: KLO4000453
name: Aruküla hiidrahn; (Hiidrahn; Hellamaa kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 14,2 x 8,4 x 6,2 m, üm 34,4 m , maht (maapealne) 360 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Aruküla jaamast 1km NO.</span>


source: K
code: KLO1000311
name: Aruküla koopad
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 1.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aruküla koobaste kaitseala asub Tartu linnas. Kaitseala on loodud 1959. a. rikkaliku devoniaegsete fossiilsete rüükalade leiukoha säilitamiseks ning nahkhiirte elupaiga kaitseks. Kaitseala pindala on 1,4 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.4</span>


source: K
code: KLO1200160
name: Aruküla mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Koeru asulas, endise Koeru 8-kl. Kooli juures, Paide-Koeru mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.1</span>


source: K
code: KLO4000341
name: Aruküla mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 200 cm (1,3), H= 21 m. (80 a. metsakorr andmed, Relve projekt). Eesti põlispuudes samad andmed. (1998 a andmed);
üm(1,3)= 198cm, h= 10,75m (Metsakorralduskeskus, 2001).        

Asukoht: Rakvere-Paasvere-Venevere teest ca 500m paremal. Kruusimäe I maaüksusel.</span>


source: K
code: KLO4001140
name: Arumetsa rändrahn; (Siigla suurkivi; Keskküla kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,4x4,7x3,1 m, ü=18,4 m (õ.- 17.03.1959 nr 25);
7,4x 5,2x 2,8m, üm 18,0m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Laiksaare mk. Arumetsa vk.kv.202 sihil
Arumetsa v/k., kv nr 90 (õ-a andmed nr 25)</span>


source: K
code: KLO4001141
name: Arumetsa väike rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: rändrahn 6,4x5,2x3,0 m, ü=16,7 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25);
4,7x 4,3x 2,2m, üm 13,7m (H. Viiding, 1986)
Ümbermõõt 15.3 ja kõrgus 2.12

Asukoht: Laiksaare mk. Arumetsa vk.kv173</span>


source: K
code: KLO4000414
name: Assikvere mänd; Iite mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 273 cm (1,3); H= 14 m. (Maakat. andmed, Relve projekt).
Rahuldavas seisus. Ü= 276 cm (1,3); H= 14 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).
Tipust 3 m ulatuses kuyivanud. Tüvi hakkab seeest pehastuma. (Jõgevamaa KKT. Jõgevamaa ohvripuud)

Asukoht: Reinu talu. Samas on maa-alune kalmistu.</span>


source: K
code: KLO4000011
name: Astla kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Asukoht: Mähel Astla tee ja Aianduse tee ristmiku juures (Pirita)</span>


source: K
code: KLO4000792
name: Asuküla tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 448 cm (1,3), H= 22 m. (97a maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 457 cm (1,3), H= 22 m. (2000 a relve andmed, Eesti põlispuud).
Tamm elujõuline ja ümbrus korras (hooldatakse) (Maarja Nõmm, KeA, 01.02.2017).

Asukoht: Asukülas,kooli juures puisniidul</span>


source: K
code: KLO1200383
name: Atla allee
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Mahtra sovh. Juuru-Miiliste tee ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4</span>


source: K
code: KLO1200153
name: Audla park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 1.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Laimjala kolh. Audla külas

Iseloomustus: Liigivaene park üksikute põlispuude kasvupaigana. Park korrast ära ja hooldamata. Mõisahoone (ehitatud 1805. aasatl) tühi, lagunemas ja mahajäetud. Esineb kohati regulaarpargi elemente puuderidade ja puiesteede fragmentide näol.(H.Sander, 1996 KKF aruanne).
Kokku 23 taksonit, millest 1 on okaspuu. Nende 21 seas on 9 kodumaiste ning 14 võõramaitse puittaimede taksonit. Viimaste seas on ka 1 viljapuu.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.7</span>


source: K
code: KLO1000405
name: Audru liigikaitseala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 26.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>kaunis kuldking

Asukoht: Audru mk. Karlepa vk.kv.80 lõunaosas (1978)
1976.a. seaduses asukoht kv.67</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>26.8</span>


source: K
code: KLO1200068
name: Audru mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 16.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pargis kasvab Eesti kõrgeim har. saar. H= 31,5 m. (T. Aja andmed 2000, Eesti põlispuud)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>16.4</span>


source: K
code: KLO4000928
name: Augu suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 11,0 x 7,0 x 7,0 m, üm 27,0 m. (H. Viiding, 1986);
h 7m, pikkus 11m (Eesti Loodus 2/1937)

Asukoht: Kaberneeme- Valkla teest 30 m põhjas.
Haapse küla, Kaberneeme-Vaikla teest 30 m N</span>


source: K
code: KLO4000013
name: Auksi jalakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Seisund halb; Ü= 519 (0,8m); H= 20 m (Relve, 2011).
Halvas seisus. Ü= 465 cm (1,3), H= 16 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt).
Rahuldavas seisus. Ü= 489 cm (0,0), H= 18 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: end. Auksi kooli pargis, Auksi külas lähedases võsatukas.</span>


source: K
code: KLO4001231
name: Auksi kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,2x 3,4x 2,3m, 17,0m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Viljandi-Tallinna mnt Sürgavere teeristist paremale, Auksi järve lõunakaldal. Auksi-Kooli talu.

Iseloomustus: Ümara pätsi kujuline väheste kinnislõhedega rahn. Pealispinnal sammalt ja rohttaimi, kirdenurgal liibub rahnule haab</span>


source: K
code: KLO4001135
name: Ausammaste kivi e. Seidla suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaalepi
Kaalepi asundist N, põllul (Eesti Loodus 1/1935)
Kivist on murtud tükke ausammaste valmistamiseks (Stat. aruanne 2001).
üm 18,7, laius 4,7, h 3. 1,5 m ulatub veel maa sisse, graniit. Varem oli poole suurem, katusekujuline, 1929. a. poolitati ning ühest poolest valmistati J.-Madise vabadussõja mälestusmärk. (Eesti Loodus 1/1935)</span>


source: K
code: KLO1000464
name: Avaste looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 8840.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Avaste looduskaitseala asub Pärnumaal ja Raplamaal. Kaitseala on loodud 1981. a. Avaste soostiku kaitseks. Avaste soo omab nii geoloogilist, veekaitselist kui ökoloogilist väärtust, pakkudes elupaika mitmetele ohustatud liikidele sh kalju- ja merikotkale, rohunepile ja metsisele. Avaste soostikus on üks Eesti suuremaid madalsoo komplekse. Praegu kuuluvad kaitseala koosseisu veel Avaste soost kagu poole jäävad märjad sooniidud ning vanad loodusmetsad. Avaste soo lõunaosas Kurese külast 2,5 km põhja suunas asub muistne Soontagana maalinn, mida ümbritseb pärandkultuurmaastik: niidud ja kunagised taluasemed. Kaitseala pindala on 5252,6 ha. 

Turism: ettevalmistatud puhkekohad ja vaatetorn Soontagana linnamäe ümbruses, matkarada.

II kat:
soohiilakas- Liparis loeselii
sookäpp- Hammarbya paludosa
kärbesõis- Ophrys insectifera
täpiline sõrmkäpp- Dactylorhiza incarnata</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8840.9</span>


source: K
code: KLO4000014
name: Avaste mägi; Avaste astang
type: pinnavorm
alt_id: 17.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Avaste mägi asub Raplamaal Vigala vallas. Objekt on kaitse alla võetud 1973.a. Avaste mäge (lavaseljak) piirava Antsülusjärve rannaastangu kaitseks. Objekti pindala on 17 ha.

Avaste mäge (lavaseljak) piirava Antsülusjärve rannastangu kaitse

Puujala talu lähedal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>17.2</span>


source: K
code: KLO4000783
name: Avinurme pärnad
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. 3 puud.
Suurim puu Ü= 403 cm (1,3); H= 27 m. Teine puu 2 haruline, haru ü= 220 cm 
(aug 97, E. Tombandi andmed, Eesti Põlispuud).

Asukoht: Kooli aias staadioni ääres</span>


source: K
code: KLO4000668
name: Baeri tammed (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 puud:
1) Ü= 203 cm (1,3), H= 18 m.
2) Ü= 179 cm (1,3), H= 18 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
2 puud. Heas seisus. 
1. Ü= 299 cm (1,3), H= 22 m. 
2. Ü= 267 cm (1,3), H=22 m.
(Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
Hävinud väiksem puu, säilinud puu mõõtmed: üm(1,3)= 231cm, h= 22m (Metsakorralduskeskus, 2001).
1 kahest tammest on kuivanud (Stat. aruanne 2001).

Asukoht: Piibe park</span>


source: K
code: KLO1200116
name: Barclay de Tolly mausoleumi park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Valga Rajoonidevahelise Koduloomuuseumi territ. Jõgeveste külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.9</span>


source: K
code: KLO4000572
name: Bormeistri põlispuud
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna NST Laeste külas end. Mihkli talu lähedal. Rajatud pargina 1875</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO1200247
name: Ebatsuuga allee; (Nurme tn puiestee; Pseudotsuuga allee)
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tartu linnas Nurme tn. haljasalal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO1000465
name: Ebavere maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 39
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ebavere maastikukaitseala on loodud 1959. aastal Ebavere oosi kaitseks. Tegemist on Nõmme-Ebavere servamoodustise ühe ilmekaima vormiga. Ebavere mägi on järsunolvaline, 35 m kõrgune, piklik metsaga kaetud mägi, mis kuulub Porkuni - Rakke oosisüsteemi. Suurim kõrgus merepinnast 146 m, olles seega kõrguselt kolmas mägi Pandivere kõrgustikus. Koosneb kruusast ja liivast. Morfoloogiliselt kuulub ebakorrapäraste laiade ooside hulka, mille külgedel on lohkusid ja külgorge. Lõunanõlv on kõige järsem (kuni 33°), kirdeküljel on 5-6 m kõrgune astang. Legendi järgi on Ebavere mäel sündinud saarlaste jumal Tarapita, kes siit Saaremaale lennanud. Teise legendi järgi olevat mäe sees linn - Kalevipoja sepapada. Ikalduste vastu mäel ohverdati. Kord ohverdati piiga nimega Eba. Läti Hendriku järgi oli see paganlik ohvripaik, mille sakslased 1220. a. hävitasid. Kaitseala pindala on 39 ha.

Turism: kaitseala on ümbruskonnas populaarne suusatamiskoht.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>39</span>


source: K
code: KLO4001016
name: Edu kivi; Eedu kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>"Edukivi rahn kasega"
Mõõtmed: P= 9.4 m, L= 6.6 m, H= 3 m, Ü= 24.4 m.

Asukoht: End. Nõva mk. kv.135, Nõmmemaa tee ääres. Kivinõmme talu.</span>


source: K
code: KLO4001242
name: Eerikukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Asukoht: Aegna maastikukaitseala põhjaosas (Kesklinn)</span>


source: K
code: KLO4000489
name: Eestimaa kivide kuningas
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 10,0 x 8,0 x 4,8 m, üm 29,5 m, maapealne maht 197 m3. (H. Viiding, 1986);
8x7,5x4,4 m, ü-29,5m (õ.-a 17.03.1959 nr 25)   

Asukoht: Tammiku mk.kv139, Pahkla k .serv</span>


source: K
code: KLO4000492
name: Eevakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 7,5x 4,8x 3,5m, üm 26,5m. (H. Viiding, 1986)
7,5*4,8*3,5m, ü=25,8m;
üm 26,5; pikkus 7,5; kõrgus NW-nurgast 3,4. Hoonekujuline graniit. Umbes kolmandik rahnust on maa sees.

Asukoht: "Kaardiväelane" kolh. Pullevere küla. (Asukoht kontrollida).

Iseloomustus: Nime on saanud Laasi-Eeva (rahvasuus Taagi-Eeva) järgi, kelle väike saun asunud kivi lähedal maa sees. (Eesti Loodus 1/1935)</span>


source: K
code: KLO4000487
name: Ehalkivi; Ehakivi; Linnukivi; Veljastekivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maapealne maht 930 m3 (H. Viiding, 1986) 
Mõõtmed:16,6 x 14,3 x 7,6 (m) ÜM= 49,6 m (1,5 m kõrgusel veepinnast). Pegmatiit. Maapealse mahu poolest üks suuremaid mandrijäätumisalal. (Eesti Ürglooduse Raamat, Tln.1990.a)

Asukoht: Letipea rannas, Letipea MKA</span>


source: K
code: KLO1200384
name: Eidapere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 2.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Eidapere alevis algkooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.7</span>


source: K
code: KLO1200276
name: Eidapere park; Eidapere metskonna park
type: kaitsealune park
alt_id: 0.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna vallas Eidapere alevikus metskonna kontori juures. Pargis selle rajamise initsiaatori metsaülem R.Kuke mälestuskivi.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.9</span>


source: K
code: KLO1200467
name: Elistvere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 20.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Elistvere küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>20.5</span>


source: K
code: KLO4001162
name: Ellamaa Sepa-Mihkli rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,4x 3,9x 2,4m (õ-a andmed)

Asukoht: Sepa-Mihkli talu krundil</span>


source: K
code: KLO4000456
name: Ellandvahe kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi. 
Mõõtmed: 12,0 x 8,9 x 5,9 m, üm 31,3 m , maht (maapealne) 332 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Jõeläh.kirikust 1km põhja Ellanvahe talu.</span>


source: K
code: KLO4000816
name: Ellu tamm; Vana-Nurtu Ellu tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 434 cm (1,3), H= 24 m. (mai 97, Relve andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: end.  Velise mk. kontori õuel.  Vanus ca 230 a.</span>


source: K
code: KLO1200271
name: Elva-Peedu metsapark
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 164.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: 80-100 aasta vanune männienamusega puistu Elva linna puhketsoonis koos Peeduga, Peedu mk. kv.67,97;Illi vk. kv.98;Kulbimäe vk.kv.53</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>164.7</span>


source: K
code: KLO1000468
name: Emumäe maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 539.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Emumäe maastikukaitseala on loodud 1959. aastal Emumäe kui maastiku üksikelemendi kaitseks. Emumägi on Pandivere kõrgustiku kõrgeim mägi, mille absoluutne kõrgus on 166,5 m, suhteline korgus ligi 50 m. Tegemist on Pandivere kagunõlva voorestatud pinnamoe väga ilmeka liustikutekkelise pinnavormiga, mida iseloomustab voore, oosi ja ripporgude kompleks. Oos on voore kagupoolsel osal. Arvukalt esineb sügavaid sulglohke, orge ja oitusid. Emumäest idas on Peetla raba. Muistendi järgi olevat Emumäe teinud Kalevipoja hobune Peetla rabast kraabitud mullast. Nüüdseks on kaitseala piirid laienenud, hõlmates Pandivere kõrgustiku servamoodustiste massiivi maastiku. Kaitseala pindala on 539,2 ha. 

Turism: on rajatud vaatetorn, puhkemajake, telkimisvõimalus, lõkkekohad, käimla. Ümbruskonna tuntud suusatamiskoht.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>539.2</span>


source: K
code: KLO1200285
name: Emumäe park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Pälsoni sovh. Emumäe park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.8</span>


source: K
code: KLO1000174
name: Endla looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 10161.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endla looduskaitseala asub Pandivere kõrgustiku lõunajalamil, Endla nõos Jõgeva-, Järva- ja Lääne-Virumaal. 1939. aastal võeti Endla Sinijärv rikkaliku linnustiku paigana kaitse alla. 1981. aastal loodi Endla-Oostriku soostiku kaitseks sookaitseala. Nüüdseks on kaitseala piirid laienenud. Kaitseala kaitse-eesmärgiks on Eesti kesk- ja idaosale iseloomulike inimtegevusest vähemõjutatud soode ja Pandivere kõrgustiku lõunanõlva karstiallikate kaitse. Endla soostik tekkis lamedas nõos mandrijää taandumisel ja sulamisel moodustunud Suur-Endla järve kinnikasvamisel, millest on säilinud rühm jäänukjärvi. Suuremad neist on Endla järv ja Sinijärv. Kaitsealal voolab viis jõge ja viis oja. Kaitseala keskosas lookleb teljena Põltsamaa (Piibe) jõgi, mis moodustab koos järvede ja Räägu kanaliga keeruka vetesüsteemi. Endla soostik koosneb arenguastmelt erinevatest soolaamadest, mida eraldavad üksteisest jõed kitsaste lamminiitudega või soostunud metsaribad. Suuremad soostikku kuuluvad rabad on Linnussaare, Endla e. Toodiksaare raba ja Kanamatsi raba. Turba paksus rabades ulatub üle 7 meetri, turba all levivad ulatuslikul alal järvesetted. Sood katavad praegu ligi poole kaitsealast, teise poole moodustavad märjad ja soised metsad. Suur osa liigniisketest puistutest on kuivendatud kõdusoometsad, kuid esineb ka puutumatuid madalsoo- ja siirdesoometsi. Kõige rohkem on kaitsealal rabamännikuid. Siinsetel aladel on varem olnud ka puisniite, mis nüüd on kujunenud salumetsadeks. Allikate piirkonna kuivendamata aladel on levinud sanglepalodud. Kaitseala lääneosa on erakordne oma allikate hulga ja suuruse poolest. Suuri allikaid jääb kaitsealale üle 30. Suurim on Metsanurga allikateala oma 13 allikaga kahel pool Oostriku jõge. Võlingi laugeallikas ja Oostriku allikad kuuluvad Eesti veerohkeimate allikate hulka. Kõige sügavam on Sopa allikas- 4,8 meetrit. Kaitsealal on registreeritud üle 180 linnuliigi, 42 liiki imetajaid ja 450 taimeliiki. Haruldasematest taimedest leidub siin ainulehist sookäppa, kõdu-koralljuurt. Soostik on elupaigaks kotkastele. Endla soostiku idaosa rabad, eriti Männikjärve raba, on klassikaline uurimisala soode kujunemise ja arengu selgitamiseks. 1910-1989 töötas Toomal põllumajanduslik sookatsejaam, 1950. aastal alustas tööd Eesti ainuke soo-hüdroloogiajaam. 1947. aastal alustas siin ökoloogilisi uuringuid sooteadlane Viktor Masing. Kaitseala keskus asub endise Tooma sookooli hoones, kus aastatel 1928-1944 õpetati maaparandust ja sookultuuride viljelemist. 1997. aastast kuulub kaitseala rahvusvahelise tähtsusega märgalade (Ramsari alade) hulka. Kaitseala pindala on 10161,1 ha. 
Turism: on rajatud matkarajad, laudteed, lõkkekohad, vaatetornid.

Pesitsevad liigid: Alcedo atthis, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Bonasa bonasia, Botaurus stellaris, Bubo bubo, Caprimulgus europeaus, Chlidonias niger, Ciconia ciconia, Ciconia nigra, Circus cyaneus, Circus pygargus, Crex crex, Dryocopus martius, Falco columbarius, Ficedula parva, Gavia arctica, Glaucidium passerinum, Grus grus, Lanius collurio, Pandion haliaetus, Pernis apivorus, Picoides tridactylus, Picus canus, Pluvialis apricaria, Porzana porzana, Sterna hirundo, Strix uralensis, Tetrao tetrix, Tetrao urogallus, 
Tringa glareola, Podiceps grisegena, Dendrocopos leucotos.

Läbirändavad liigid: Cygnus columbianus, Cygnus cygnus, Haliaeetus albicilla.

Teised kaitsealused loomaliigid: Lutra lutra, Myotis dasycneme, Myotis daubentonii, Eptesius nilssoni, Rana arvalis. (K. Möller, 1998; Statistika, 1999)

Kaitsealused taimeliigid: Lycopodiella inundata, Selaginella selaginoides, Nuphar pumila, Rubus arcticus, Malaxis monophyllos, Malaxis paludosa, Dactylorhiza baltica, Orchis mascula, Orchis ustulata, Hygrophorus chrysodon, Huperzia selago, Nymphaea alba, Nymphaea candida, Daphne mezereum, Viola uliginosa, Cypripedium calceolus, Dactylorhiza fuchsii, Dactylorhiza maculata, Epipactis atrorubens, Epipactis helleborine, Epipactis palustris, Gymnadenia conopsea, Listera ovata, Platanthera bifolia, Goodyera repens, Neottia nidus-avis, Lunaria rediviva,Liparis loeselii, Saxifraga hirculus,Sphagnum lindbergii. (Keskkonnaekspertiis, 1996; Statistika, 1999)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>10161.1</span>


source: K
code: KLO4000374
name: Eniste kuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus on murdunud oksi. Puu ovaalne, läbimõõt 16 m.
Ü= 265 cm (1,3); H= 17 m. (aug. 96, A. Pariku andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 274 cm (1,0); H= 18 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: End Eniste metsniku maja taga (kv 159, er 13)</span>


source: K
code: KLO1200091
name: Erastvere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 15.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Erastvere park ja järv
Asukoht: Erastvere Invaliididekodu abimajandi territ. Kanepi-Tartu mnt. risti lähedal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>15.5</span>


source: K
code: KLO4000645
name: Erastvere tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ümbermõõt 326 cm, kõrgus 31 m (1982)

Asukoht: Erastvere  pargis Erastvere järve kaldavööndis.</span>


source: K
code: KLO1200287
name: Ervita park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 7.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Ervita küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>7.3</span>


source: K
code: KLO1000261
name: Esna maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 226.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Paide Rajooni TSN Täitevkomitee 21. juuni 1972. a otsusega nr 132 kaitse alla võetud Esna pargi ja Eesti NSV Paide Rajooni RSN Täitevkomitee 26. jaanuari 1981. a otsusega nr 15 kaitse alla võetud Esna allikate baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>226.4</span>


source: K
code: KLO4000015
name: Estonia mägi (Ees-mägi ja Tagamägi)
type: pinnavorm
alt_id: 27.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Estonia mägi on võetud kaitse alla pinnavormide kaitseks. Estonia mägi = Eesmägi, Keskmägi ja Tagamägi. Mägesid on nimetatud veel: Kaerepere Eessoomägi, Kaerepere Kesksoomägi koos paisjärvega, Kaerepere Tagasoomägi. Tegemist on väikeste voorjate põhja-lõunasuunaliste pikiteljeliste moreeniseljandikega, mida ümbritseb enamjaolt ülesharitud tasandik. Seljandikud on kuni 600 m pikad, kuni 300 m laiad ja kuni 2,5 m kõrged ning kaetud hõreda metsaga, kus kasvab kase, kuuse ja tamme segamets. Keskmäe ja Eesmäe vahellisel põllul on väike küngas, kus kasvab ilus kadastik. Estonia mäe kõrvale kaevati 1984.a. ca 1,5 ha suurune veehoidla. Estonia mäele ehitati kolhoosikorra ajal küün. Rahvajutu järgi öelnud keegi, et see on suur nagu Estonia teater. Sestpeale hakatud mäge hüüdma Estonia mäeks. Objekti pindala on 27 ha. 

pinnavormi (mäed) kaitse

Asukoht: Valtu kolh. Sauna küla end. Hundiaugu talu lähedal
Turism: Estonia mäel peetakse rahvakokkutulekuid ja - pidusid, paisjärves käiakse suplemas.

Asukoht: Valtu kolh. Sauna küla end. Hundiaugu talu lähedal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>27.8</span>


source: K
code: KLO4000016
name: Euro-ameerika pappel
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Euro-Ameerika pappel Polpulus*canadensis Ü= 517 cm (1,3), H= 29 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht:Wismari tn. 35
Kat tunnus 78401:108:0250</span>


source: K
code: KLO4000037
name: Euroopa lehis; Luua lehis
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Luua pargis. 2 puud
Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 402 cm (1,3); H= 30 m. (Maakat. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 397 cm (1,3); H= 33 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).</span>


source: K
code: KLO4001119
name: Euroopa lehis; Viira lehis
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü=4,1m, h=20m (1989).

Asukoht: endise Põlva mk, Viira vk kordoni õue piiril.
Tähis juures (Põlva KKT)</span>


source: K
code: KLO4001239
name: Euroopa lehise kultivar
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Larix decidua "Pendula". 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 130 cm (1,3), H= 4 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Pirita kloostri kalmistul.
Kat tunnus 78402:202:1060</span>


source: K
code: KLO1200223
name: Fahle aed
type: kaitsealune park
alt_id: 3.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Narva mnt. ja Pirita tee vahelises nurgas Narva mnt. 71/73 (Kesklinn)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.6</span>


source: K
code: KLO1200220
name: Falgi park
type: kaitsealune park
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Wismari ja A.Adamsoni tn. vahel (Kesklinn)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO4001055
name: Gabrieli poolsaar
type: pinnavorm
alt_id: 1.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Soodla jõe suudmes

*24.06.1960 kaitse alla võetud kui "Gabrieli poolsaar mändidega"</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.3</span>


source: K
code: KLO4000017
name: Glehni pargi allikad sh. Rõõmuallikas
type: allikas
alt_id: 4.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Jääb Nõmme-Mustamäe MKA territooriumile.

500 m pikkusel frondil kõrge ja järsu Mustamäe nõlva jalamil esineb kevadeti 24 eriti tähelepanuväärset allikat; suvel on neid 10-20. Allikate vooluhulk ulatub kõige veerikkamal ajal 0,1...3 l/s. Suurim on Rõõmuallikas, mis asub allikavee erosiooni mõjul astangusse tekkinud sopis. Seal paljandub liivaalune kruusakiht, millest vesi pärit. Rõõmuallika vooluhulk on väga püsiv. Allikate vesi tuleb Nõmme liiviku veesoontest. Allikatest algavad kuni mõnekümne meetri pikkused ojakesed, mis suubuvad allikaala piirdekraavi. Allikaala ees on maapind soine ning kasvab lodumets. Valdav puuliik - sanglepp. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 40; Tallinn 1992)
Asukoht:Mustamäe astangu jalamil, Glehni pargis (Nõmme)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.1</span>


source: K
code: KLO2000344
name: Gretagrundi hoiuala
type: hoiuala
alt_id: 14727.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Gretagrundi meremadalik on ainulaadne ja puutumatu elupaik, millel on oluline koht Eesti teiste loodusväärtuste seas. Kavandatava mereala kaitse alla võtmise eesmärk on säilitada Liivi lahes asuva Gretagrundi madala unikaalsus ja puutumatus eelkõige elupaigana.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>14727.7</span>


source: K
code: KLO1000469
name: Haanja looduspark
type: maastikukaitseala
alt_id: 17039.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Haanja looduspark paikneb viie valla (Haanja, Rõuge, Võru, Lasva, Vastseliina) maadel. Suur-Munamägi koos Vaskna ja Tuuljärvega, Vällamägi koos Küla-, Pera- ja Vahejärvega ning Rõuge järvestik võeti kaitse alla 1957. aastal. Kaitse-eesmärgiks on Haanja kõrgustikule iseloomuliku looduse ja pärandkultuurmaastike kaitse. Tähelepanuväärsetest maastikuelementidest asuvad looduspargis veel Hinni kanjon ja allikas, Ööbikuorg, Rõuge ürgorg,  Kaudimäe salumets, Uue-Saaluse park ja mõisa varemed,  Kütiorg, Tõiva oja org koos laialehise metsaga, Meegumägi ja Viitina järv. Lisaks loodusväärtustele asub siin hulgaliselt ka kultuuriloolisi objekte.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>17039.6</span>


source: K
code: KLO1200517
name: Haapsalu lossipark ja Krahviaed
type: kaitsealune park
alt_id: 7.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Haapsalu linn 
Haapsalu lossipargi piir kulgeb mööda katastriüksuse Linnus (18301:005:0017) piiri.        

Iseloomustus: Pargis kasvab Eesti kõrgeim läänepärn. H= 34,5 m. (H. Sander 1998; Eesti põlispuud).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>7.4</span>


source: K
code: KLO4000018
name: Hageri karstiala
type: pinnavorm
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hageri karstiala  asub Hageri alevikus ning on loodud 1959.aastal umbes 300 m pikkuse pindmiste karstivormidega karstiala kaitseks. Karstihäilu sugavus on kuni 2,5 m. Suurim kurisuon üle 30 m lai ja neelab üle 60 l/s. Häil on suurim Raplamaa karstivorm. Siit algav maa-alune jõgi on 1,5 km pikk. Objekti pindala on 2 ha.

karstiala kaitse</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO1200540
name: Hagudi põlispuude grupp; Hagudi park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 9.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Hagudi külas, Hagudi 8-kl. kooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>9.9</span>


source: K
code: KLO1200573
name: Haiba mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 10.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Haiba küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>10.2</span>


source: K
code: KLO4000862
name: Haki männid
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 mändi. Ü=2,75m ja 2,35m, h=16m ja 17m kask: ü=3,6m, h=20m (1962);
Suurem puu Ü= 290 cm (1,3), H= 18 m. Teine puu 250/19. (maakat andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Suurem puu. Ü= 305 cm (1,3), H= 19 m. Teine puu 260cm/19 m. Ristimänd.  (1998 a andmed, Eesti põlispuud) 

Asukoht: Viitina-Ruusmäe tee ääres.</span>


source: K
code: KLO1200051
name: Halinga põlispuude grupp; end. Halinga park
type: puistu
alt_id: 1.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: EPT Pärnu Rajoonikoondise territooriumil end. Halinga mõisa lähedal

* Pärnu rajooni TSN TK 27.09.1976. a otsusega muudeti põlispuude grupiks (pargi tunnused olid kadunud).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.8</span>


source: K
code: KLO4000019
name: Hall lepp
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus: Ü= 155 cm (1,0 m), H= 12,5 m (20 m), võra läbimõõt 10 m. Seisund hea – puu on ühtlase halja võraga, tüvekahjustused puuduvad. Kõrval kasvab väiksem hall lepp (T. Aasma, 2007).

Ü=1,28 m; h=12 m (1991. a õ.-a)

Asukoht: Saarde vallas Kilingi-Nõmme linna lõunapiiril Kilingi-Nõmme – Kiisa maantee servas taluhoovi viiva tee ääres. Jääb eramaale.</span>


source: K
code: KLO4000020
name: Hall pähklipuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 245 cm (1,3), H= 13 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Õie tn. pargis. Kiige ja Liiva tn nurgal</span>


source: K
code: KLO4000187
name: Halliste hiietamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 625 cm (1,3), H= 22 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 622 cm (1,3), H= 16 m. Õõnsus plombeerida. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
Objekt hävinud.

Asukoht: Viljandi-Abja mnt ja rdt ristmik. Tamme talu</span>


source: K
code: KLO1200334
name: Hans Lepa puukool-aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 28.05.93
Asukoht: Vabaõhumuuseumi tee 5 (78406:607:0420),7 (78406:607:0430),9 (78406:607:0330). AS Nurmiko aiand (Haabersti)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.2</span>


source: K
code: KLO4000022
name: Harilik hobukastan; Hariliku hobukastani leinavorm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aesculus hippocastanum ,Pendula, (leinavorm). 
Mõõtmed: Leinavorm. Ü= 255 cm (1,3), H= 17 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Kotka tn.44. Tondi ülesõidu lähistel
Kat tunnus 78407:702:0008</span>


source: K
code: KLO4000023
name: Harilik pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus.  Ü= 670 cm (1,3), H= 23 m. (1986 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Kose tee 57. Kat tunnus 78402:208:6981</span>


source: K
code: KLO4000024
name: Harilik pärn (2 puud), (Huecki pärnad (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Suurem puu heas seisus. Ü= 231 cm (1,3), H= 26 m. Teine puu 221/26. Kultuurilooline väärtus. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Lai tn.29 
Kat tunnus 78401:101:1800</span>


source: K
code: KLO4000025
name: Harilik pöök
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 123 cm (1,3), H= 18 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht:Pärnu mnt.320 Muusikakooli hoovis, Pärnu mnt ääres.</span>


source: K
code: KLO4000026
name: Harilik pöök
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 223 cm (1,3), H= 19 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Ao tn. 10
Kat tunnus 78401:108:0280</span>


source: K
code: KLO4001221
name: Harilik robiinia
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 116 cm (1,3), H= 13 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Raekoja 1 kinnistul</span>


source: K
code: KLO4001218
name: Harilik robiinia
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 91 cm (1,3), H= 11 m. (97a maakat. andmed,Eesti põlispuud).

Asukoht: Pärna tn 14 aias (34901:013:0485).</span>


source: K
code: KLO4001217
name: Harilik robiinia (3 puud)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3 puud. Rahuldavas seisus. Suurim Ü= 179 cm (1,3), H= 12 m.
Teised puud. Ü= 129 ja 124 cm, H= 11 ja 11 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kohtu t.20 aias. 2008.a krunti Kohtu tn 20 enam ei eksisteeri, sest sel on tehtud rida detailplaneeringuid, robiiniad asuvad praegu Kohtu 18 (34901:007:0057) aias (Saare KKT 2008).</span>


source: K
code: KLO4000028
name: Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 522 cm (1,3), H= 21 m. Kultuurilooline väärtus. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Kopli tn.101
Kat tunnus 78408:808:0040</span>


source: K
code: KLO4000030
name: Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 391 cm (1,3), H= 17 m. Kultuurilooline väärtus. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Relve projekt). 

Asukoht: Kaluri tn.2 
Kat tunnus 78408:808:0190 (Põhja-Tallinna linnaosa,Kaluri tn 2A)</span>


source: K
code: KLO4000029
name: Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 475 cm (1,3), H= 23 m. Kultuurilooline väärtus. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Kopli tn. 103
Kat tunnus 78408:808:0260</span>


source: K
code: KLO4000031
name: Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 261 cm (1,3), H= 20 m. Samas teine puu 259/20. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Toompuiestee 17a 
Kat tunnus 78401:108:0640</span>


source: K
code: KLO4000032
name: Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 475 cm (1,3), H= 19 m. Võra D= 15 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Toom-Kuninga tn. 13 
Kat tunnus 78401:107:0690 (Toom-Kuninga tn 13A)</span>


source: K
code: KLO4000027
name: Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 370 cm (1,3), H= 13 m. Kultuurilooline väärtus. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Kaluri tn. 13\15
Kat tunnus 78408:808:1770 (Kaluri 13)</span>


source: K
code: KLO4000655
name: Harilik tamm; (Tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 444 cm (1,3); H= 19 m. (1974 ja 1997 a mõõtmised, Tartu KKT 2000)
Tüvi õõnes (maakat andmed, Eesti põlispuud).
Asukoht: Õnne ja Kalevi tn nurgal, Kalevi tn 89 krundil.</span>


source: K
code: KLO4000712
name: Harilik tamm; (Tamm; Suur tamm; Tamme Kalju puu)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Puu heas seisundis (Timm, 2010).
Nimeks antakse Tamme Kalju puu.
Mõõtmed: Ü= 443 cm (1,3); H= 23 m. (1974, 1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000). Eesti põlispuudes samad põhiandmed. Seisund hea.
Asukoht: Puiestee tn 95e kinnistul.</span>


source: K
code: KLO4000035
name: Hariliku pöögi kultivar, (Punaselehine pöök)
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000035
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Fagus sylvatica Atropunicea (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 197 cm (1,3), H= 21 m. (1990 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht:Poska tn.53 
Kat tunnus 78401:115:3130</span>


source: K
code: KLO4000036
name: Hariliku pöögi kultivar, (Punaselehine pöök)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Fagus sylvatica "Atropunicea" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 197 cm (1,3), H= 15 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Toom-Kuninga tn.20a
Kat tunnus 78401:107:0680</span>


source: K
code: KLO4000034
name: Hariliku pöögi kultivar, (Punaselehine pöök)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Fagus sylvatica "Atropunicea" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 178 cm (1,3), H= 21 m. (1990 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht:Narva mnt.98 
Kat tunnus 78401:115:0080</span>


source: K
code: KLO4000033
name: Hariliku pöögi kultivar, (Punaselehine pöök)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Fagus sylvatica "Atropunicea" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 273 cm (1,3), H= 17 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Rahvusraamatukogu park; RR taga saatkonna territooriumil</span>


source: K
code: KLO4000875
name: Hariliku pöögi punaleheline vorm(3); (Matsalu pöögid)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Matsalu kolmest punaselehisest pöögist on elujõulisena säilinud üks puu. Teisest puust on alles vaid känd ning kolmandast tüügas kõrgusega 6,5 m, mistõttu nendel puudel looduskaitseväärtust enam ei ole (T. Aasma 2008).
20.mail 2016 arvati kaitse alt välja kaks puud kolmest: ida- ja edelapoolsem. 

Asukoht: Tuudi kolh. Matsalu küla pargis

2 puud hävinud (Stat. aruanne 2001).</span>


source: K
code: KLO4000038
name: Hariliku tamme kultivar
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Quercus robur cv. 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 126 cm (1,3), H= 11 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Koidula tn. 34\Roheline aas 5-9
kat tunnus 78401:115:3020</span>


source: K
code: KLO4000039
name: Hariliku tamme kultivar, (Püramiidtamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Quercus robur "Cypressoides" (püramiidjas vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 86 cm (1,3), H= 20 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Sakala tn.1 
Kat tunnus 78401:102:0260</span>


source: K
code: KLO4000040
name: Hariliku tamme püramiidvorm
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000040
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kõrgus 16m, üm 90 cm (õ-a andmed)

Asukoht: Toom-Kuninga tn 20A
kat tunnus 78401:107:0680</span>


source: K
code: KLO4000041
name: Hariliku tamme vorm, (Suureviljaline tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Quercus robur f.macrocarpa (suureviljaline vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 183 cm (1,3), H= 16 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Loode tn. 3
Kat tunnus 78401:108:0070</span>


source: K
code: KLO4000043
name: Hariliku vahtra kultivar (2 puud), (Punaselehine vaher)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer platanoides "Schwedleri" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: 2 puud. Heas seisus. Suuremal Ü= 155 cm (1,3), H= 22 m. Teine puu 192/21. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Poska tn.51b
Kat tunnus: 78401:115:1710</span>


source: K
code: KLO4000042
name: Hariliku vahtra kultivar, (Kerakujuline vaher)
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000040
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer platanoides "Globosum" (kerakujuline vorm). 
Algselt võeti kaitse alla kaks puud.
Mõõtmed: Heas seisus. Suurem puu Ü= 71 cm (1,3), H= 6 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 
Üks kahest puust võeti 15. nov 2010 kaitse alt maha.

Asukoht: Toom-Kuninga tn.20a
Kat tunnus:78401:109:0320</span>


source: K
code: KLO4000044
name: Hariliku vahtra kultivar, (Kerakujuline vaher)
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000044
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer platanoides "Globosum" (kerakujuline vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 121 cm (1,3), H= 7 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Süda tn.15
Kat tunnus: 78401:106:0170</span>


source: K
code: KLO4000046
name: Hariliku vahtra kultivar, (Punaselehine vaher)
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000035
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer platanoides "Schwedleri" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 169 cm (1,3), H= 20 m. (1990 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Poska tn.53 
Kat tunnus: 78401:115:3130</span>


source: K
code: KLO4001240
name: Hariliku vahtra kultivar, (Punaselehine vaher)
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000044
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer platanoides "Schwedleri" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 174 cm (1,3), H= 18 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Süda tn.15
Kat tunnus 78401:106:0170</span>


source: K
code: KLO4000045
name: Hariliku vahtra kultivar, (Punaselehine vaher)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer platanoides "Schwedleri" (punaselehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 165 cm (1,3), H= 20 m. (1990 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Narva mnt.98 
Kat tunnus 78401:115:0080</span>


source: K
code: KLO1200583
name: Harku mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 23.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Harku vallas Harku alevikus endise Harku mõisa ümber EBI</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>23.2</span>


source: K
code: KLO1200568
name: Harmi mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 5.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kõue vallas Harmi külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.3</span>


source: K
code: KLO4000506
name: Helgikivi; (Alakivi; Helgi kivi; Suurekivi; Ohvrikivi; Nõiakivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniitgneiss. 11,9 x 7,5 x 1,8 m, üm 30,2 m, maht (maapealne) 61 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Ala koolist 2.5 km S, Helgil</span>


source: K
code: KLO1200098
name: Hellenurme mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 5.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Hellenurmes lastekodu juures       

Iseloomustus: Pargi juurde kuulub tammeallee Middendorffi matusepaigani ja umbes 200 m pärnaallee lõik Palupera suunas. (ENSV Elva metsamajandi pargid 1984)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.9</span>


source: K
code: KLO1200117
name: Helme kiriku park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tõrva sovh. Kiriku küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.3</span>


source: K
code: KLO4001233
name: Helme koopad
type: pinnavorm
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse alla võetud kui "Helme koopad (Põrguhaud)" ENSV MN korraldus 13.03.1959. a. nr 331-k</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO4001118
name: Helme Liivakivi paljand; Liivakivipaljand Viljandi-Helme-Leebiku teeristil
type: pinnavorm
alt_id: 1.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Taagepera sovh. Möldre küla Helme-Leebiku tee nurgal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.1</span>


source: K
code: KLO1200081
name: Helme mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 15.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Helme alevis, Kutsekeskkooli nr.30 juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>15.1</span>


source: K
code: KLO4001068
name: Helme ohvrikivi ümbrus; Kõrgekalda (Kõrgemäe) paljand
type: pinnavorm
alt_id: 0.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tõrva sovh. Helme alevik. Kõrgekalda (Kõrgemäe) paljand Tõrvas surnuaia taga</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.7</span>


source: K
code: KLO4000472
name: Helmerseni kivikülv; Helmerseni kivid
type: rändrahn ja kivikülv
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivirahnud, 8 suurt rahnu. Suurima üm 22,0 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kärdla lennujaama teest vasakule ca 0,5 km.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO4001053
name: Hendrikhansu "Põrgu"
type: pinnavorm
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vana-Kariste-Sarja teelt 300 m. Eesti Talleksi maavaldus.

Iseloomustus: Koobas on varisenud, säilinud on paljand.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO1200303
name: Hernemäe kasesalu
type: puistu
alt_id: 2.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Suurim puu heas seisus. Ü= 287 cm (1,3), H= 28 m. (mai 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud)

Asukoht: end. Hernemäe talu juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.4</span>


source: K
code: KLO4001097
name: Hiiekõnnu kasesalu; Anton Elmanni nim. kasesalu
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna NST Lelle alevikus</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO4000827
name: Hiiepärn; Miku hiiepärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Puu rahuldavas seisus. Ü= 507 cm (1,3); H= 20 m. (Maakat. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 522 cm (1,3); H= 21 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).

Asukoht: Miku talu juures. Tallinn-Tartu mnt.-lt ca 1 km vasakule.</span>


source: K
code: KLO4000932
name: Hiiesaare Silmakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 13,0 x 10,5 x 4,5 m, üm 32,8 m, maht (maapealne) 300 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: mere ääres, lennuvälja juures.</span>


source: K
code: KLO1200176
name: Hiie-Sunda kasesalu
type: puistu
alt_id: 2.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kodila sovh. Raka külas end. Hiie ja Sunda talude koplis</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.3</span>


source: K
code: KLO4000521
name: Hiiukivi; Hiiekivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 16,0m, h 10,0m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kingissepa kolh. Koksi(Väkra küla)</span>


source: K
code: KLO1000471
name: Hiiumaa laidude maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 3223.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hiiumaa laidude maastikukaitseala on loodud 1962. aastal Väinamere laidude kaitseks. Kaitseala laiendati 1971. ja 1998. aastal Hiiumaa kaguranniku iseloomulike koosluste (Salinõmme soolak) ja maastike ning laide ümbritseva mereala kaitseks. Suuremateks saarteks on Saarnaki (148 ha), Hanikatsi (85 ha) ja Vareslaid (31 ha). Saarte taimkattes on levinud niidud, kadastikud ja metsad. Hanikatsi laiul kasvab laialehine salumets (12 ha). Aastasadu inimeste poolt asustatud Saarnaki (alates 1564. a.) ja Hanikatsi (1623. a.) laiul enam püsiasustust ei ole.  Kaitseala külastuskeskus asub Salinõmmes. 

Pesitsevad linnuliigid: Cygnus cygnus, Crex crex, Recurvirostra avosetta, Sterna caspia.

Lisaks on registreeritud: Haliaetus albicilla, Pandion haliaetus, Gavia arctica, Podiceps griseigena, Botaurus stellaris, Cygnus columbianus, Anser erytropus, Circus cyaneus, Falco columbarius, Grus grus, Larus fuscus, Sterna sandvicensis, Columba oenas, Halichoerus grypus, Pusa hispida.

Kaitsealused taimeliigid: Scabiosa columbaria, Cardamine hirsuta, Viola elatior, Halimione pedunculata, Suaeda maritima, Polygonum oxyspermum, Herminium monorchis, Ophrys insectifera, Carex extensa, Porella cordeana, Petrogonium gracile. (Statistika, 1999)

Leitud kokku ligi 600 liiki soontaimi (Hanikatsi 444).
Salinõmme soolak: rand-soodahein, hall soolmalts: II kat, soolarohi, valge kastehein.

Laiud ja neid ümbritsev meri on peatuspaigaks 187 linnuliigile, pesitseb 82.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3223.5</span>


source: K
code: KLO4000500
name: Hinnimäe rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 5,4x 4,6x 1,4m, üm 14,8m (H. Viiding, 1986)
5,6x 4,1x 1,5m (max 1,7), üm 15,2m (Võru KKT, 2002)

Asukoht: (Varstu sovh.Krabi) Hinnimäel. Põhjala m/ü</span>


source: K
code: KLO1000171
name: Hino maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 701.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hino järve kaitseala loodi 1962. aastal järve ja linnustiku kaitseks. Hino järv on saarterikkaim ja suurim Haanja kõrgustiku järv, mille pindala on 200 ha ja suurim sügavus 10,4 m. Järves on 7 metsaga kaetud saart. Hino järvel on vaadeldud 40 liiki linde, seal hulgas Eestis haruldast järvekauri. Maastikukaitseala moodustati 2005. aastal. Kaitseala pindala on 701,4 ha. 

Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Võru Rajooni TSN Täitevkomitee 30. märtsi 1962. a otsuse nr 33 «Looduskaitse ja kultuurimälestiste kaitse korraldamisest Võru rajoonis» baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>701.4</span>


source: K
code: KLO4000337
name: Hinsa mänd; (Hinsa pettäi)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü=2,1m, h=11m (1962);
Ü= 258 cm (0,9), H= 11 m, (maakat andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 263 cm (1,3), H= 13 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud)

Asukoht: Tsirgu talu juures, Männikmäe m/ü</span>


source: K
code: KLO4000468
name: Hirvli suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,2x 5,0x 2,0m, üm 22,5m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kursi-Lombi maaparandus obj. SW 100m.</span>


source: K
code: KLO4000193
name: Hobusepuu; Kuie pärn, (Kuie hobusepuu)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Objekt hävinud (R. Pomerants 16.11.2000).

Mõõtmed: Nimi ka "Kuie hobusepuu". Rahuldavas seisus, toestatud. Kõver puu, tüve pikkus 28 m. Harilik pärn. Ü= 150 cm (1,3), H= 17 m. (sept. 96, R. Kaljuvee andmed (Tamsalu Gümn. kaastöö), Relve projekt).

Asukoht: Kuie pargis</span>


source: K
code: KLO1000472
name: Holdre männikud
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 23.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Holdre männikute kaitseala asub Valgamaal Helme vallas ja on loodud 1976. aastal Õhne jõe ääres lainjal liivatasandikul kasvavate männikute kaitseks. Männik on oluline nii metsa genofondi ja maastikuilme säilitamise kui ka puhkemajanduslikust seisukohast. Kaitseala pindala on 23,6 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>23.6</span>


source: K
code: KLO4000446
name: Hollandi kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniitporfüür. 4,6 x 3,2 x 4,8 m, üm 15,8 m. (H. Viiding, 1986)
P= 5.4 m, L= 5 m, H= 3.2 m, Ü= 15.9 m.

Asukoht: Allika talu, Tubri koplis.</span>


source: K
code: KLO4000686
name: Holstre pärnad (17)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Holstre põhikooli aias.

Üks puu murdunud 2005. aasta tormis (T. Hunt)</span>


source: K
code: KLO4000952
name: Hookivi e. Hobusekivi; Ookivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit 6,6x2,7x2,5 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25)
6,6x 1,7x 1,4m, üm 13,8m. (H. Viiding, 1986)
Kivi ümbrust on varasemalt hooldatud ja vajab praegu lehtpuude võsa eemaldamist. Kivi ümbruse hooldustööd planeeritud 2017 a (Maarja Nõmm, KeA, 26.01.2017).

Asukoht: Lenini k., 4km Kingissep-st, Kihelk. mnt. ääres.</span>


source: K
code: KLO4000820
name: Hoovi künnapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus, on kuivanud oksi. Ü= 268 cm (1,3); H= 20 m. (aug 97, E. Tombandi andmed, Eesti Põlispuud).
Asukoht:Vaivara vald,  Hoovi küla Sininõmme tee ääres.
Paigaldatud tähis.</span>


source: K
code: KLO1200584
name: Hummuli mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Hummuli 8-kl. Kooli juures Hummuli alevikus</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.6</span>


source: K
code: KLO4000047
name: Hundikuristiku paljand ja juga
type: pinnavorm
alt_id: 2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Hundikuristiku oja on lõikunud aluspõhja kivimitesse umbes 5 m ulatuses, moodustades paljandi. Selles on võimalik uurida Türisalu, Kallavere ja Ülgase kihistu kivimeid ja nimetatud stratigraafiliste üksuste kontakte. Paljandi kohal asub Hundikuristiku juga. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 52; Tallinn 1991).

Asukoht: Kadrioru pargi idapiiril</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2</span>


source: K
code: KLO4000753
name: Huuksi kaksikpärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Puu heas seisus. Kaks haru: 1) ü=3,63m, h=30m; 2) ü=3,53m, h=28m.
Võra läbimõõt 19 m. Puul Ü= 690 cm (0,0); H= 30 m. (80 a. metsakorr. andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 699 cm (0,0); H= 30 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Huuksi pargis, varemete lõunaküljel</span>


source: K
code: KLO1200497
name: Huuksi mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 20.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Huuksis, Koigi-Päinurme tee ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>20.2</span>


source: K
code: KLO1200336
name: Hõbekuuse tee 31/Tuule tn 36 aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 28.05.93
Asukoht: (Pirita) Täpsustatult Hõbekuuse tee 31/ Tuule tee 36.
kat. tunnus 78402:204:2140 (Hõbekuuse tee 31)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO4000261
name: Hõbepaju
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 541 cm, H= 13 m.

Puu tervikuna hävinud (R. Pomerants aprill 2002). Kaardiobjekt puudub.

Asukoht: Väike-Maarja alevi Keskväljakul</span>


source: K
code: KLO4000708
name: Hõbepappel "Pilvepuu"
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 355 cm (1,3), H= 19 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 536 cm (0,6), H= 24 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 618cm, h= 31m (Metsakorralduskeskus, 2001). Võra läbimõõt 22 m. Istutatud 1929.aastal.

Asukoht: Tudu Põhikooli ees, maantee ääres</span>


source: K
code: KLO4000656
name: Hõbevaher
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 242 cm (0,2); H= 19 m. Võra algus 0,6 m. 2 haruline puu (1997 a harudel Ü= 173 cm ja 108 cm). (1974, 1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000). Eesti põlispuudes samad põhiandmed. Seisund rahuldav.

Asukoht: Kastani tn 1 krundil. Saksa kultuuri instituut.</span>


source: K
code: KLO4000048
name: Hõbevaher
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kolmest algselt kaitse alla võetud puust kaks hävinud ning kaitse alt välja arvatud (Tallinna LV 2008).
Mõõtmed: 3 puud. Heas seisus. Suurim Ü= 285 cm (1,3), H= 21 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Magdaleena tn.6
kat tunnus: 78401:118:1180</span>


source: K
code: KLO4000049
name: Hõbevahtra kultivar, (Lõhislehine hõbevaher)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer saccharinum "Wieri" (lõhislehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 169 cm (1,3), H= 20 m. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht:Süsta tn.14
Kat tunnus 78408:808:2040</span>


source: K
code: KLO4000050
name: Hõbevahtra kultivar, (Lõhislehine hõbevaher)
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000006
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Acer saccharinum "Wieri" (lõhislehine vorm). 
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 82 cm (1,3), H= 13 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht:Nurme tn.40. Endine O. Kersoni aed
Kat tunnus 78404:401:5160</span>


source: K
code: KLO4000051
name: Hõlmikpuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 164 cm (1,3), H= 13 m. (1997 a. Relve andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Süda t.2, Süda tn. ja Pärnu mnt. nurgal.

Iseloomustus: Üle 110 aasta vana. Eesti jämedaim ja kõrgeim hõlmikpuu.</span>


source: K
code: KLO4000514
name: Härjakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 1,8x 1,55x 0,6m, üm 5,6m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kõrgessaare-Hüti mnt ääres.</span>


source: K
code: KLO1000324
name: Iganõmme maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 5.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Märjamaa Rajooni TSN Täitevkomitee 14. septembri 1960. a otsusega nr 85 «Looduskaitse laiendamisest Märjamaa rajoonis» kaitse alla võetud paljandi baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.1</span>


source: K
code: KLO1200585
name: Iigaste park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Iigaste põlispuude grupp
Asukoht: end Laatre sovh. Iigaste külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.2</span>


source: K
code: KLO1200439
name: Iisaku mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 2.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Iisaku NS keskuses Iisaku asulas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.3</span>


source: K
code: KLO4000441
name: Iivakivi; Vanapagana kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Gneissgraniit 10,5 x 6,6 x 3,2 m, üm 25,5 m, maapealne maht 46 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Pilgu pere juures</span>


source: K
code: KLO1200440
name: Illuka mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: K/K "Oktoober" Illuka küla, Illuka 8-kl. Kooli ümbruses</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.6</span>


source: K
code: KLO4000348
name: Ilmandu-Sepa pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus, tüvi sees pehkinud. 2 haru Ü= 303 ja 273 cm, ühel latv murdunud.
Ü= 584 cm (0,9), H= 22 m. (juuli. 97, T. Troskini andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kivi-Vigala-Avaste mnt. ääres. Kivi- Vigalast 5 km Kausi poole. Ilmandu-Sepa talu.</span>


source: K
code: KLO1200227
name: Ilmatsalu park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Ilmatsalu alevik

Iseloomustus: Väga hästi hooldatud. Suhteliselt liigirikas vabakujuline park (64 liiki) dendroloogiliselt huvitavate põlispuude ja liikidega.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.2</span>


source: K
code: KLO4001052
name: Ilumetsa kraatrid
type: pinnavorm
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kolm kraatrit: Põrguhaud -sügavus 12 m, läbimõõt 80 m
Sügavhaud-sügavus 5,4 m, läbimõõt 50 m
Kuradihaud (vähe märgatav) 
["Räpina näidismetsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid" 1983]
Põrguhaud eksponeeritud: infomaja, parkla, rada kraatri juurde (Põlva KKT)

Asukoht:Ilumetsa metskond kvartal 256 er 5</span>


source: K
code: KLO1000473
name: Ilumetsa kuusik
type: puistu
alt_id: 2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ilumetsa kuusiku (ka Sügavhaua kuusiku) kaitseala asub Põlvamaal Veriora vallas ja on loodud 1981.aastal metsa  kaitseks. Siinset puistut iseloomustavad tavapärasest suuremad keskmised näitajad: puidutagavaraga on ca 600 tm\ha, kõrgus 33m ja vanus 125 aastat. Kuusiku kõrgeimad kuused on kuni 41 meetrit. Puistus esineb ka mände ja kaski. Kaitseala pindala on 2 ha. 

Infostend</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2</span>


source: K
code: KLO4000407
name: Ilumäe hiiepärn; Hiie-niinepuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Seest õõnes, on täidetud. 5 harust on säilinud 3.  Ü= 378 cm (1,3), H= 16 m. (aug. 96, K. Kuru andmed, Relve projekt). Eesti põlispuudes samad andmed

Asukoht: Ilumäe-Palmse tee ääres, Kõnnu ja Liiva talu. Lahemaa RP.</span>


source: K
code: KLO4000052
name: Imsi järv
type: järv
alt_id: 2.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Imsi järvkaitseala asub Raplamaal, Kehtna vallas ja on loodud 1964. aastal järve kaitseks. Maastikuliselt ilus rabaäärne järv, mille kirde kallas on liivane ja kõva, teised kaldad aga pehmed ja kohati kaetud õõtsikutega. Järv on piirkonnas hinnatud supluskoht. Objekti pindala on 2,5 ha. 

Järve kaitse

Asukoht: Kehtna NST Lelle alevikus</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.5</span>


source: K
code: KLO1200270
name: Imukvere parkmets ja puistud
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 5.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kolh. "Kevade", Imukvere küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.6</span>


source: K
code: KLO4000781
name: Imukvere tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. 2 haruline. Oht 2 vajuda.
Ü= 526 cm (1,3); H= 22 m. (juuli 97, V. Kepparti andmed, Relve projekt)
Rahuldavas seisus. Tüvel oht lõheneda. Ü= 534 cm (1,3); H= 25 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).
1 haru tormiga murdunud (Stat. aruanne 2001).

Asukoht: Imukvere pargis. Puiestiku talu</span>


source: K
code: KLO4001243
name: Indikaatorkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi-viiburgraniitrahn, 4,7x3,6x3,4 m, Ü=13,4 m. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 114; Tallinn 1991)

Asukoht: Kallaveres
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Rahn on püramiidikujuline, vastupidav murenemisele, kagu serva piirkonnas paljude kinnislõhedega.Rahn paikneb alamkambriumi liivakivist astangu ees oleval niiskel ja tasasel põõsastega heinamaal, on ümbritsetud tiheda kõrge taimkattega ja on nimetatud Indikaatorkiviks sellepärast, et iseärasused kivi pinna taimkattes näivad olevat tingitud Maardu Keemiatehase õhku saastava mõjuga. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 114; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO1200385
name: Ingliste mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 9.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Valtu kolh. Rapla Laste ja Noorte Spordikooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>9.9</span>


source: K
code: KLO1200100
name: Intsikurmu parkmets
type: kaitsealune park
alt_id: 23.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Põlva lähedase laululava ümbrus Põlva linna territooriumil Metsa tänava ja Orajõe vahelisel alal.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>23.3</span>


source: K
code: KLO4000053
name: Iru aiandi kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivirahn. 7,0x4,8x3,5m, ü=19,6m (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 117; Tallinn 1991) 

Asukoht:Maardu linna piires (üle läinud Harju maakonda)
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Järskude, allosas peamiselt negatiivse kaldenurgaga külgede ja põhja-lõunasuunalise harjaga kõva rabakivirahn.</span>


source: K
code: KLO4000054
name: Iru jõekivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,0x3,6x2,7m, ü=17,6m (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 120; Tallinn 1991)

Asukoht:Pirita jões Iru linnamäe taga, maastikukaitsealal (Lasnamäe)
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Järskude külgede ja katusetaolise laega kõva, hea säiluvusega gneissgraniitrahn</span>


source: K
code: KLO4000055
name: Iru Kuuskivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,3x5,0x1,9m ü=17,8 m. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 123; Tallinn 1991)

Asukoht:Priisle tee lähedal (Lasnamäe) tühermaal (enne Iru hooldekodu).
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Kõva tellisevärvi katusekujulise laega rabakivi - (viiburgiit - ) rahn, mis on lõhatud kuueks tükiks. Näib, et vähemalt kaks väiksemat tükki kivist on ära veetud.</span>


source: K
code: KLO1200228
name: Issaku metsapark; (Issaku park)
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Issaku küla

Iseloomustus: Vabakujuline liigivaene põlispuudega park (28 liiki) metsases kultuurmaastikus</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.4</span>


source: K
code: KLO4000964
name: Jaagu-Mihkli kivi; (Jaagu-Mihkli hiiekivi; Massu suurkivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivigraniit (Läänemaa KKT, 2002)
7,4x 6,9x 3,9 m, üm 28,3 m. (H. Viiding, 1986)
P= 11.2 m, L= 8.2 m, H= 4.3 m, Ü= 30.1 m.

Asukoht: end. Jaagu-Mihkli talu</span>


source: K
code: KLO4000309
name: Jaaksoni tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisukorras, tüvel vigastusi, on kuivi oksi. Ilus kahar võra läbimõõduga 25 m. Ü= 345 cm (1,3), H= 25 m. (Relve projekt, märts 97, T. Koppeli andmed);
Seisukord hea. Ü= 330 cm (1,3), H= 23 m. (Eesti põlispuud. Mõõdetud 1998).

Asukoht: Jaaksoni talu lähedal, metsaserval</span>


source: K
code: KLO4001088
name: Jaama allikas
type: allikas
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Viljandi-Tõrva mnt.Paistust 2,5 km, Jaama talu õues,maanteest 170 m

Objekt hävinud. Kuivanud</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO1200245
name: J.Aamissepa selektsiooniaed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Jõgeva NS,2 km Jõgevalt</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.3</span>


source: K
code: KLO1200248
name: Jaan Porti dendraarium
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kobratu külas Amme jõe kaldal Kopli-Mardi pere juures

Iseloomustus: 1935. aastal rajatud eksootiderohke ehisaed</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.4</span>


source: K
code: KLO1200364
name: Jaaneri kasesalu
type: puistu
alt_id: 2.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Raikküla kolh. Raela külas end. Jaaneri talu koplis</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.4</span>


source: K
code: KLO4000566
name: Jaaneri pärnad; Kolm õde
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Pärimuslik vanus 150 a. Suurim puu heas seisus. 3 haru: 235, 181 ja 237 cm.
Ü= 550 cm (0,6), H= 24 m. (mai 97, P. Lahe andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: end. Jaaneri talu juures. Pärimuslik vanus 150 a.</span>


source: K
code: KLO4001069
name: Jaani- ja Linajärv
type: järv
alt_id: 0.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Elva linna loodepiiril. Jaanijärv jääv kahele Peetso maaüksusele ja Linajärv Vana-Kanava ja Peetso maaüksustele. Eramaal.     
Iseloomustus: Mudase põhjaga ja soiste kallastega maastikku ilmestavad väikejärved.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.9</span>


source: K
code: KLO4000497
name: Jaanikildi rahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 6,4x4,3x1,4 m, ü=16,4 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986)

Asukoht: Õisust Mõõnaste poole, Jaanikildi talu juures</span>


source: K
code: KLO4000316
name: Jaanimardi pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus kolmeharuline puu. Ü= 561 cm (0,4), H= 24 m. (mai 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Mitshurini sovh. Mõisaaseme k. end. Jaanimardi t. j.</span>


source: K
code: KLO4000770
name: Jaanimäe mänd; Meegaste Jaanimäe mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus.Ü= 177 cm (1,3), H= 17 m. (Eesti põlispuud).
Ü=179 cm, H=17,2m, seisund väga hea, vanus hinnanguliselt 200-230 aastat (Urmas Roht, Margit Turb 2007)

Asukoht: Tsoru talu</span>


source: K
code: KLO4001060
name: Jaanimägi; Kurevere Jaanimägi
type: pinnavorm
alt_id: 1.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Sangaste kolh. Kurevere küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.1</span>


source: K
code: KLO4000457
name: Jaani-Tooma suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 11,8 x 8,6 x 7,6 m, üm 27,6 m, maht (maapealne) 274 m3. (H. Viiding, 1986);
Kivi on lõhenenud 2 osaks, läänepoolne 11,8 x 8,6 x 7,5 , üm 27,6m ja idapoolne 7,8 x 5,6 x 5 0m üm 19,3 m;
üm 35; 13,9*7,3*7,75 Kõrgeim Käsmu ümbruse rändrahn. (Eesti Loodus 1/1935)

Asukoht: Küla põhjaosas. Lahemaa RP</span>


source: K
code: KLO4000466
name: Jaanukse kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 8,0x 6,5x 6,0m, üm 22,0m. (H. Viiding, 1986)
8,5 X 6,0 X 5,1 m, üm maapinnal 21,4m, 3 m kõrgusel 23,7 m. Tihedas lepavõsas;
pikkus 8m, h 6m (Eesti Loodus 2/1937).

Asukoht: Küla lähedal metsas 100m teest.</span>


source: K
code: KLO1000157
name: Jalase maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 2728.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala põhieesmärk on soo-, loo- ja metsakoosluste, kaitsealuste taime- ja loomaliikide, geoloogiliste üksikobjektide ja traditsioonilise külamaastiku kaitse.
Kaitsealale jääb 3 Tetrao urogallus mänguala.
(1999)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2728.1</span>


source: K
code: KLO4000736
name: Jalgsema kahevennakask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Läbimõõt 15 m.
Ü= 192 cm (1,3); H= 17 m. ( 80 ametsakorr. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 187 cm (1,3); H= 16 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Järva-Jaani  - Ambla mnt 1.1 km. Pitka sünnipaik</span>


source: K
code: KLO1000407
name: Joaveski joa astang
type: juga
alt_id: 0.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Lahemaa RP koosseisus.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.4</span>


source: K
code: KLO4000463
name: Joomakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 6,9x 4,2x 4,2m, üm 19,0m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Küla lääneserval rannaniidul. Nimi sõnast "joom", mis murdes tähendab maalahte maraga ühendavat kitsast ja madalat veesängi.</span>


source: K
code: KLO1200527
name: Jootme park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Jootme asulas Paide-Rakvere mnt. ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.6</span>


source: K
code: KLO1200546
name: J.Raeda selektsiooniaed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Sommerlingi s.Rae k.end.mõisa l.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.9</span>


source: K
code: KLO4000437
name: Juhkami tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Halvas seisus. Ü= 450 cm (1,3), H= 19 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 482 cm (1,3), H= 21 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Juhkami pere juures</span>


source: K
code: KLO4000362
name: Juka tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 384 cm (1,3); H= 22 m. Võra läbimõõt 23 m. (maakat andmed, Relve projekt):
Ü= 413 cm (1,3); H= 22 (30) m. Võra D= 23 m, võra algus 3,5 m. (1983, 1997, 1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000):
Seisund väga hea. Ü= 410 cm (1,3); H= 24 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Juka talu juures kõrvalhoonete taga.</span>


source: K
code: KLO4000657
name: Juudapuulehikud
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisundis (Timm, 2010).
Algselt võeti kaitse alla 1 puu, 1986 a. mitu.
Mõõtmed: 2 puud: 1) Ü= 324 cm; H= 13,3 m. 5 haruline;
2) Ü= 206 cm; H= 13,3 m. 4 haruline. (1992 a mõõtmised, Tartu KKT 2000)

Asukoht: Algne asukoht Kingisepa tn 45, praegu Jakobi tn 33.</span>


source: K
code: KLO4001030
name: Juudikünka suurkivi; Juudskunna kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4,2*3,2*2,4 (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Adavere NS Metskülas,Adav. 8-kl.kooli j.
Aidu mk. Juudikünka vk. kv. 88 er.12</span>


source: K
code: KLO4000198
name: Juuru saar
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: ü-4m, h-17m.

Objekt hävinud 1991. aasta suve lõpul.

Asukoht: Mahtra sovhoos, Juuru alevik; sidejaoskonna ees</span>


source: K
code: KLO4000844
name: Juuru tammed (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus 2 puud. 1) Ü= 400 cm (1,3), H= 14 m.
2) Ü= 360 cm (1,3), H= 16 m. (mai 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud).

Mõõtmed 1937. aastal - 1) läbimõõt rinnakõrguselt 0,95m, H =11,8m ja 
2) läbimõõt rinnakõrguselt 0,78m, H = 13m.

Asukoht: Juuru alevis põllul, Side tänava lõpus</span>


source: K
code: KLO4001144
name: Jõemetsa lõhislehine valgelepp
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Halli ehk valge lepa lõhislehine vorm (Alnus incana f laciniata syn Alvus incana ’Laciniata’)
Mõõtmed: ü=37 m, k=7 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25)</span>


source: K
code: KLO4000693
name: Jõemetsa pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 265 cm (1,3); H= 16 m. (aug 97, Relve andmed, Eesti Põlispuud).

Asukoht: Matsra pere juures</span>


source: K
code: KLO1000474
name: Jõempa kurisud
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 9.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jõempa kurisude kaitseala asub Saaremaal, Kuressaare ja Kärla valla piiril. Kaitseala on loodud 1973. a. karstiala kaitseks. Karstialalt algab Kärla jõgi, mille ülemjooks suvel kuivab. Kaitsealal paiknevate kurisude laius ulatub 5 meetrini ja sügavus 0,5-1 meetrini. Kaitseala pindala on 9,5 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>9.5</span>


source: K
code: KLO1200604
name: Jõepere põlispuud
type: puistu
alt_id: 1.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Jõepere külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.5</span>


source: K
code: KLO1000475
name: Jõepere veskiallikad; (Kalevipoja allikad)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 2.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jõepere veskiallikate (Kalevipoja allikate) kaitseala asub Lääne-Virumaal, Kadrina vallas Jõepere pargist lõuna pool, Loobu jõe orus. Kaitseala on loodud 1978. a. allikate kaitseks. Allikad, millest saab alguse Loobu jõgi paiknevad jõe orus eutrofeerunud paisjärve põhjas ning kaldal. Kevadeti on allikad veerikkad kuid suvel ja talvel veevaesed. Kaitseala pindala on 2,9 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.9</span>


source: K
code: KLO4000706
name: Jõesaare kadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 184 cm (1,3), H= 11 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 223 cm (1,2), H= 9 m. Eesti jämedaim kadakas. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Jõesaare talu. On aiaga piiratud.</span>


source: K
code: KLO4000978
name: Jõessaare rändrahn; (Suur rändrahn; Paaksima kivi; Oore talu kivi; Kõo kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 10,0x5,2x3,1 m, ü=23,1 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986);
Ürglooduse raamatu andmed
9.2*5.1*2.5; ü=23,1 (E. Pirrus 1997)

Iseloomustus: Üks Viljandimaa suuremaid. Piklik pätsikujuline ja võrdlemisi teravaharjaline rahn, mille lagi madaldub ida suunas. Rahn tugevasti lõhenenud. Lõhedes kasvab mitu noort pihlakat. Suur osa kivist pinnases. Alusel laieneb.
Kivivälja peremehe jutustas, et Oore karjapoiss Ants ratsutanud sageli valge hobusega kivi otsa poseerides külarahvale. Ka olnud tema lambad sageli kivi otsas.

Asukoht: Põltsamaa teelt 3.5 km, Jõessaare talu</span>


source: K
code: KLO1200468
name: Jõgeva mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Raudteejaama juures Jõgeva linnas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.7</span>


source: K
code: KLO1200574
name: Jõhvi linna park ja allee
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 40.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Jõhvi linn
Kaitse alla võetud 14.07.1960 Jõhvi raj. TSN TK otsusega.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>40.9</span>


source: K
code: KLO4000835
name: Jõõpre kooli pärnad; (Pärnad (9); Jõõpre pärnad (8))
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõtmed (T. Aasma, 2007): 
Kõrgus: 1. 23 m (40 m); 2. 19 m (40 m); 3. 20,2 m (40 m); 4. 22,5 m (40 m); 5. 10 m (40 m); 6. 24 m (40 m); 7. 24 m (40 m); 8. 25,5 m (40 m).
Ümbermõõt: 1. 290 cm (1,3 m); 2. 415 cm (1,3 m); 3. 272 cm (1,3 m); 4. 322 cm (1,3 m); 5. 420 cm (1,3 m); 6. 287 cm (1,3 m); 7. 287 cm (1,3 m); 8. 305 cm (1,3 m)
Võra: läbimõõt 1. 11 m; 2. 23 m; 3. 10 m; 4. 14 m; 5. 9 m; 6. 11 m; 7. 13,5 m
Iseloomustus ja seisukord (T. Aasma, 2007):
1. Seisund rahuldav, keskosas suur murdunud oks ja allpool suurem õõnsus.
2. Heas seisus, mõned õõnsused võras. Mõned väiksemad kuivanud oksad võras.
3. Seisund halb, kuni 3 meetri kõrguseni seest õõnes. Üks suurem kuivanud oks. Kalle kagusse 10 kraadi.
4. Heas seisus, kagu suunas kaldu 15 kraadi.
5. Seisund väga halb. Tüvi murdunud ca 10 m kõrguselt. Alles paar suuremat haljast oksa lääneküljes. Sees suur õõnsus, murdunud tüvi kõrval maas.
6. Seisund rahuldav, 10 kraadi kaldu ida suunas. Maapinna tasandil tühimik.
7. Alaosas seest tühi. 1,2 m peal pahk.
Halvas seisus, palju kuivanud oksi. Kümme kraadi kaldu kagusse.
8. Rahuldavas seisus, 3,5 m pealt haru läinud. Osaliselt seest tühi. 15 kraadi edelasse kaldu. Võras kuivi oksi.

Mõõtmed: 8 või 9 puud. Suurim Ü= 415 cm (1,3), H= 24 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Grupp oja kaldal. Suurim puu rahuldavas seisus. Klambriga kinnitatud. Ü= 424 cm (1,0), H= 26 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Jõõpre kooli tagahoovis Audru jõe kaldal tagastamata maal.</span>


source: K
code: KLO4000864
name: Jõõrte pettai
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus, tüvi õõnes ja plombeeritud. Ü= 270 cm (1,3), H= 15 m, (maakat andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus, plombeeritud. Ü= 276 cm (1,3), H= 15 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Vana Tartu-Võru mnt ääres, Parksepa koolist 0,5 km Tartu poole.</span>


source: K
code: KLO1200386
name: Jädivere mõisa metsapark
type: kaitsealune park
alt_id: 6.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vigala mk. kv.247,249 Jädivere küla, Tallinn-Pärnu mnt. Enge jõe paremal kaldal.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.5</span>


source: K
code: KLO4000561
name: Jädivere paljand
type: pinnavorm
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Enge jõel, Jädivere mnt. sillast allavoolu jõe vasakkaldal

Iseloomustus: Jaani lademe paljand</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO4000058
name: Jägala juga
type: juga
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jägala joa kaitseala asub Harjumaal, Jõelähtme vallas. Kaitseala on loodud joa kaitseks 1959.a. Joa kõrgus on 8,1 m ning laius veerikastel aastatel 60-70 m. Juga on tekkinud tõenäoliselt Antsülusjärve III faasi ajal ning taandunud alates Limneamere algusajast, s.o. 4500 a.t, jättes endast maha 280 m pikkuse ja 12-14 m kõrguse kanjoni. Kaitseala pindala on 6 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO1000032
name: Jäneda allikad
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 5.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jäneda allikate kaitseala asub Lääne-Virumaal Tapa vallas. Kaitseala on loodud 1981. a. allikate kaitseks. Allikad asuvad Jägala-Tartu maanteega kaheks jagatud Allikjärves. Järve maanteest kirdepoolsemas osas on palju allikaid, esineb ka ajutisi allikaid, mis asuvad järve sabas ja kaldal. 4 ha-lises loodeosas asuvad allikad järve põhjas mitmete rühmadena. Allikate suurimad vooluhulgad on üle 500 l/s, väiksemad alla 30 l/s. Järve vesi voolab Jänijõkke. Kaitseala pindala on 5,5 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.5</span>


source: K
code: KLO4000578
name: Jänusmäe tamm; (Uuepargi tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus, on kuivi oksi. Jändrik tüvi. Ü= 533 cm (0,6), H= 24 m. (mai 97, P. Lahe andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Jaanimäel. Raikküla mõisast 800 m lõunas.</span>


source: K
code: KLO4000636
name: Järguna kastan; (Kastan ja vaher; Järguna-Juhani kastanid ja vaher)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 190 cm (1,3), H=12 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Ü= 266 cm (1,3), H= 16 m. (Eesti põlispuud. Mõõtnud H. Relve 1998);
Vaher hukkunud ,alles kastan. ( T.Napp 26.03.2001)

Asukoht: Lehola k. Järguna talu õues</span>


source: K
code: KLO1000232
name: Järve luidete maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 95.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee 19. mai 1959. a otsusega nr 71 «Looduskaitse organiseerimisest Kingissepa rajoonis» kaitse alla võetud Järve luidete baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>95.5</span>


source: K
code: KLO4000450
name: Järvekivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniitgneiss (Läänemaa KKT, 2002)
7,5x 3,3x 3,1 m, üm 18,8 m. (H. Viiding, 1986)
P= 6.9 m, L= 5.3 m, H= 3.4 m, Ü= 19 m.

Asukoht: Männiku talu</span>


source: K
code: KLO1000093
name: Järveküla looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 269.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Järveküla LK on moodustatud Viljandi Maakonnavalitsuse 21.augusti 1990. a  liigikaitsealana.

Kaitstav linnuliik: Haliaeetus albicilla. (Keskkonnaekspertiis, 1997)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>269.3</span>


source: K
code: KLO1000323
name: Järveotsa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 27.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Pärnu Maakonnavalitsuse 12. juuli 1991. a määrusega nr 319 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse objektide kohta» kaitse alla võetud Järveotsa tammiku baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>27.2</span>


source: K
code: KLO4000667
name: Järvepera pärnad (2.tk.)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kaks puud: 1) Ü= 214 cm (1,3), H= 16 m.  
2) Ü= 278 cm (1,3), H= 17 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Halvas seisus.
1. Ü= 263 cm (1,3), H= 16 m. Seest pehkinud. 
2. Ü=288 cm (1,3), H= 17 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 293cm, h= 17m
üm(1,3)= 264cm, h= 15,5m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Kiltsi aleviku ja Liivaküla vahel, põllul</span>


source: K
code: KLO1200104
name: Järvere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vagula järve kaldal Järveres, Võru-Viljandi mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.8</span>


source: K
code: KLO1000476
name: Järvevälja maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 309.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Järvevälja maastikukaitseala asub Ida-Virumaal, Tudulinna vallas. Kaitseala on loodud 1967. a. luidestiku kaitseks. Luited on tekkinud Peipsi järve taandumisel. Luitevallide kõrgus on 1-2 m (lõunaosas) ja 7-8 m (põhjaosas). Luidetel kasvab männimets. Kaitseala pindala on 584,3 ha.

Pesitsevad liigid: Ciconia nigra, Tetrao urogallus. (K. Möller, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>309.7</span>


source: K
code: KLO4000060
name: Jäämäekivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kõva, murenemisele vastupidav, lõhedeta rabakivirahn. 4,7x2,7x0,6 ü=12,5m. 

Asukoht: Mustamäe kivikülvist lõunas, valdavalt allpool maapinda
Kat tunnus: 78405:501:3410 (Mustamäe tee 173 elamu kagunurga lähedal)
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Lähemas ümbruses leidub rändkive harvalt. 100 m kirdes paikneb Mustamäe kivikülv. Rahn meenutab miniatuurset jäämäge, sest suurem osa sellest on nähtamatu ja seepärast nimetame Jäämäekiviks. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 126; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO1200118
name: Kaagjärve-Mäemõisa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end. Kaagjärve sovh. Kaagjärve külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6</span>


source: K
code: KLO1200229
name: Kaagvere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Mäksa k/n Kaagvere asulas, Kaagvere Erikutsekooli nr.34 territooriumil, 1,2 km kaugusel Tartu-Petseri maanteest, Kaagvere-Roiu maantee ääres Emajõe kaldal.

Iseloomustus: Peahoone lähiümbruses rahuldav, kaugemad osad korrast ära. Ei niideta käiki alasid regulaarselt, leidub kuivanud ja poolkuivanud puid, kohati väsa, tiigid on täis risu, tiikide ümbrus risustunud. (Koostaja A.Aaspällu EML TUI SKB 19.)
Segastiilis keskmise liigirikkusega park (42 liiki).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.1</span>


source: K
code: KLO1000477
name: Kaali maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 38.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaali maastikukaitseala asub Saaremaal Pihtla vallas. Kaali meteoriidi kraatrid võeti üksikobjektidena kaitse alla juba 1938. aastal. 1959. aastal kaitsestaatus taastati geoloogilise keelualana (7 osas, kogupindalaga 4,7 ha), 2000. aastast on kogu kraatrite väli kaitse all. Kraatrid tekkisid ca 2800-3500 a tagasi langenud hiigelmeteoriidi tükkide löögiplahvatuste käigus. Peakraater on 110 m läbimõõduga ja 16 m sügavune. Kõrvalkraatreid on kokku 8. Kaali kraatrivälja peetakse esinduslikumaks kogu Euroopas. Ühtlasi on Kaali meteoriit viimane maailma asustatud piirkonda langenud hiidmeteoriit. Kaitseala pindala on 83,7 ha. Kaali meteoriidiga on seotud mitmeid nii eesti- kui naaberrahvaste muistendeid.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>38.6</span>


source: K
code: KLO4000793
name: Kaali tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 489 cm (1,3), H= 20 m. (97a andmed,  Eesti põlispuud).

Asukoht: Saadu talu juures

Puu elujõuline, põhiharud elus. Puu ümbrus hooldatud, elumaja aia taga. (Maarja Nõmm, 20.12.2017)</span>


source: K
code: KLO1000478
name: Kaansoo mesimuraka kasvuala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 103
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaansoo liigikaitseala asub Pärnumaal Vändra vallas. Kuigi mesimurakate kasvuala kaitsevajadust põhjendati juba 1930. aastatel ning uuesti 1966. aastal, moodustati kaitseala alles 1991. aastal. Eestis on praegu teada vaid mõned soomuraka (mesimuraka) leiukohad. Kaansoos on soomuraka Eesti suurim ja vanim leiukoht. Vanim tõendeksemplar pärineb 1839. aastast. Soomurakas on Eestis II kategooria kaitsealune taimeliik. Kaitseala pindala on 103 hektarit (8 lahustükki).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>103</span>


source: K
code: KLO4000953
name: Kaarekivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,5x 3,4x 4,1m, üm 17,2m. (H. Viiding, 1986)
Kivi ja ümbrus heas korras. Kivi ümber ei ole lehtpuude võsa (Maarja Nõmm, KeA, 10.02.2017).

Asukoht: Pidula mk.kv.93/115 Pidula-ürju tee ääres</span>


source: K
code: KLO4000768
name: Kaarli mänd; (Kaarli männid)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisundis puu (Timm, 2010).
Mõõtmed: Kaitse alla võetud algselt 3 puud. 2 hävinud. 
Ü= 335 cm (1,3); H= 13 m. Võra D= 15 m. (maakat andmed, Relve projekt);
Ü= 339 cm (1,3); H= 13,5 m. Võra D= 15 m, võra algus 3,5 m. (1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000);
Seisund hea. Ü= 339 cm (1,3); H= 13 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Tartu mnt 10, munitsipaalmaa, mälestusmärgi juures. (Varasem kirjeldus: Elvas II maailmasõja mälestusmärgi juures)</span>


source: K
code: KLO4001125
name: Kaarli tamm; Laiuse tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 404 cm (1,3); H= 24 m. (Maakat. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 422 cm (1,3); H= 26 m. (Eesti põlispuud. Andmed 
1999 a).

Asukoht: Laiuse kiriku pargis.</span>


source: K
code: KLO4000988
name: Kaarna- e. Pruudikivi; Armumiskivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 10,5 x 5,6 x 5,2 m, üm 24,8 m. (H. Viiding, 1986);
10,6 x 5,6 x 5,5 (m) ÜM= 24,5 m. Graniit. (Eesti Ürglooduse Raamat, Tln.1990.a)

Asukoht: Vainupeal rannas</span>


source: K
code: KLO1200341
name: Kaasik; Kaasiku kaasik
type: puistu
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kolh. "Viru" Haljala-Võsu mnt. ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO4000340
name: Kaasjärve mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: D=1,05m, h=14m, vanus ca 100 aastat (1962);
Tuuleluud põlenud 93 a. Puu Ü= 330 cm (1,3), H= 15 m, (maakat andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Üks haru 4 kuivanud. Ü= 328 cm, H= 14 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kaasjärve kaldal (Võrust Haanja poole).</span>


source: K
code: KLO4000480
name: Kabala kivi; Maasika talu kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,0*5,8*3,3m, ü=18,5m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Imavere ja Kabala valla piiril. Nimi ka Maasika talu kivi</span>


source: K
code: KLO4000409
name: Kabala tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus, pikse jälg, saetud oksi. Läbimõõt ca. 20 m.
Ü= 479 cm (1,3), H= 21 m. (mai 97, P. Lahe andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Tamme külas, Kabala mõisa väravas.</span>


source: K
code: KLO4000919
name: Kabelikivi; Muuga kabelikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Baltimaade suurim rändrahn.
Mõõtmed: Rabakivi. 19,3 x 14,9 x 6,4 m, üm 58 m, maht (maapealne) 728 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Muuga aedlinna lähistel</span>


source: K
code: KLO1000094
name: Kabelimägi e. Kalevipoja iste
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vapramäelt 0,3km Peedu suunas Elva jõe paremal kaldal  

Iseloomustus: Oletatav linnamägi, seotud Kalevipoja- muistenditega. (vana LKR).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO4001131
name: Kabrani rändrahn; Kabrani kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 17,2; 9x10,55x3 (RT1938, 58, 558);
Nelinurkne püramiid, milles leiduvas lõhes kasvab 60 cm kõrgune kask. (Eesti Loodus 1/1935)

Asukoht: Kabrani talu krundil</span>


source: K
code: KLO4000061
name: Kadaka puiestee Suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,7x2,5x3,1m ü=15,1m (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 129; Tallinn 1991)

Asukoht: Mustamäe edelanurgas. Kadaka pst ääres ja Mäepealse tn vahelisel haljasalal.
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Punakasroosa keskmise- kuni jämedateraline rabakivi-viiburgriidirahn kohatiste väikeste (keskm. 1-3  cm läbimõõduga) äärisega ovoididega. Kivi meenutab neljakandilist küljeli lamavat prismat.</span>


source: K
code: KLO4000262
name: Kadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tornimäe kv.137, Ülendi küla

Iseloomustus: Küpressitaolise vormiga

Seisund: Murdunud (Hiiu KKT, 2008)</span>


source: K
code: KLO4001150
name: Kadeni mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ristimänd
Mõõtmed: Ü= 305 cm (1,3), H= 15m (1998 a andmed, Eesti põlispuud 

Asukoht: Pärlijõe ääres, Veski talu

Iseloomustus: Harilik mänd. Dekoratiivne, tugev puu. Heas seisus</span>


source: K
code: KLO4000062
name: Kadrioru kivikülv, sh. Põhja kivi
type: rändrahn ja kivikülv
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Põhjakivi 4,7x3,3x1,9 m, ü=14,1 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25)

Asukoht:Kadrioru pargi põhjaosas (Kesklinn)
Kaitsealla võetud: 22.05.92</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO1200218
name: Kadrioru park
type: kaitsealune park
alt_id: 72.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tallinnas Narva mnt, Leineri t. ja paekalda vahel</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>72.5</span>


source: K
code: KLO4000063
name: Kadrioru staadioni kivid
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse alla võetud: 22.05.92
Asukoht:2 rändrahnu staadionist kagu pool (Kesklinn)
kat tunnus: 78401:115:0003</span>


source: K
code: KLO4000670
name: Kaheharuline pärn (2); Kurgja-Tõnise taluaseme pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 562 cm (0,4 m); H= 24 m (40 m), võra läbimõõt 15 m. 2 haru (harude ümbermõõdud kummalgi 305 cm). Seisund rahuldav. Suuri tüvekahjustusi pole. Hargneb 0,7 m pealt kaheks võrdseks haruks. Võras on sees kuivand oksi, osa neist suured. Lehestik hõre (üldine seisund nõrgenemas).

Mõõtmed:  Ü= 445 cm (1,3), H= 24 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 510 cm (0,7), H= 26 m. C. R. Jakobsoni istutatud. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Vändra kolh. Kurgja-Salmiku teeharu kohal. Objekt jääb eramaale. Kasvab Kurgja talukohast põhjas, lagedal põllul, Kurgja teest ligikaudu 45 m kaugusel.</span>


source: K
code: KLO4000692
name: Kaheksaharuline pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisus 8 haruline puu. 1 haru murdunud. Võra läbimõõt 16 m.
Mõõtmed: Ü= 590 cm (0,5); H= 20 m. (aug. 96, A. Pariku andmed, Relve projekt);
Heas seisus. 1 haru kuiv ja 1 murdunud. Ü= 588 cm (0,0); H= 20 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
2 haru murdunud, neis viimane 1997. a-l (Stat. aruanne 2001).

Asukoht: Pärnamäe talu õuel, 500 m Väätsa-Vahastu teest</span>


source: K
code: KLO1200355
name: Kaiu põlispuud
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaiu kolh. Vana-Kaiu alev</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.7</span>


source: K
code: KLO1200025
name: Kaks kuusesalu; Mäksa kuusikud
type: puistu
alt_id: 2.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Kingissepa nim. kolh. Emajõe kaldal Mäksa-Kastre tee ääres

Iseloomustus: Arvel kui ajalooline mälestusmärk</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.5</span>


source: K
code: KLO4000263
name: Kaku ristikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 1,5m, h 0,5m (H. Viiding, 1986);
0,5x0,65x0,65 m (metsakorralduse materjalid 1986).

Asukoht: Kaku-Mürgi tee ääres Valga metskonna kv 111 üliväike rändrahn</span>


source: K
code: KLO4000064
name: Kakumäe paljand
type: pinnavorm
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Vabaõhumuuseumi keskosas Kopli lahe kaldal (Haabersti)
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Poolsaare idakaldal paljanduvad paljudes kohtades alamkambriumi Tiskre ja osaliselt ka Lükati kihistu kivimid. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 56; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO1200217
name: Kalamaja kalmistupark
type: kaitsealune park
alt_id: 6.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Tööstuse ja Kungla tn. mere pool (Põhja-Tallinn)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.7</span>


source: K
code: KLO4001065
name: Kalana linnamägi
type: pinnavorm
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Otisaare talu maal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO4000509
name: Kalevikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 13,5, h 3,4m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kuusalu-Leesi teest NW 200 m. astangu serval. Võssa kasvanud. Laugu talu maa. Ants Matkur. Kuusalu Rihomäe 31-3</span>


source: K
code: KLO1000030
name: Kalevipoja künnivagu
type: pinnavorm
alt_id: 11.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalevipoja künnivao kaitseala asub Tartumaal Haaslava vallas. Kaitseala on loodud 1964. aastal maastiku elemendi kaitseks. Kalevipoja künnivagu on 0,9 kilomeetri pikkuselt kulgev järsuveeruline sügav (kuni 22 m) sälkorg, enam kui 6 km pikkuse Poka-Luutsma ürgoru alguses. Org algab mõistatuslikult järsult - saavutab kohe täislaiuse ja sügavuse. Ala pindala on 11,5 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>11.5</span>


source: K
code: KLO4000995
name: Kalevipoja lingukivi e. Kalevipoja tool; Kalevipoja liisukivi e. Kalevipoja tool
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4,5x 2,8x 2,1m, üm 9,0m. (H. Viiding, 1986);
Graniit. Pikkus= 4,8 m, max. H= 1,9 m, Ü= 12,5 m. (Tartu KKT 2000).
Asukoht: Liisukivi maaüksusel (Varasem kijrledus: 15 m Saadjärve lõunakaldast, Rätsepa talu).</span>


source: K
code: KLO4000936
name: Kalevipoja lingukivi; Prossa hiidrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 9,0x 5,2x 2,2m, üm 25,2m. (H. Viiding, 1986);
9,0*5,0*2,2m, biotiitgneiss
Asukoht: Prossa järvest 40m NW</span>


source: K
code: KLO4000475
name: Kalevipoja luisk
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Amfibolgraniit, purunenud kolmeks tükiks.
Mõõtmed: 6,0x 2,1x 1,2m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Torma mk.kv.105er.9Tuimõisa,Luusiku,Kukes.</span>


source: K
code: KLO4001039
name: Kalevipoja sild e. Nina kivikülv; (Kivikülv "Kalevipoja sild")
type: rändrahn ja kivikülv
alt_id: 0.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 0,5 ha (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Nina külas katastrisse kandmata maal ja riigile kuuluval Nina tuletorni maaükususel.
200m tuletornist. 
Rändrahnudest neemik Peipsi järve kaldal ja järves. (vana LKR).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.7</span>


source: K
code: KLO4001012
name: Kalevipoja vestitasku kivi e. Viie valla piirikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 7,8x7,0x3,9 m, ü=23,9 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986);
üm 22,1; 7,8x7x3,9. Peeneteraline hall graniit, rahnu läbivad mitmed praod. 

Asukoht: Suurejõe k.Tondinõmme obj.metsas, kv.30

Iseloomustus: Rahnule raiutud kirjad: "No. 1. RENOVA: 1765" ja 1857 No. 12."
Oli varem Uue- ja Vana-Vändra, Tori, Vastemõisa ja Suure-Jaani kirikuvalla piirikivi. Kivi juurest kulgavat mööda rootsiaegne sõjatee Määraaugu talu suunas. (Eesti Looduus 4/1935)</span>


source: K
code: KLO4001040
name: Kalevipoja viskekivi e. Apollo kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kivi ümbermõõt on 16,7 meetrit, mõõtmed 6,3m x 3,0m x 1,8m. (vana LKR).;
5,8x3,0x1,5m, üm 16,0m (H. Viiding, 1986);
max. H= 1,68 m, Ü= 16,7 m. (Tartu 2000).

Asukoht: Kõdesi küla, riigimetsamaal, Alatskivi maastikukaitseala Kõdesi sihtkaitsevööndis. (Varasem kijrledus: Alatskivi mk. kv. 68 Kõdesi sihi lõpus. Apollo kinnistu).

Iseloomustus: "Apollo kivi" nimetuse on saanud, kuna kivi peal Apollo kuju oli seisnud.</span>


source: K
code: KLO4000543
name: Kalina karstiala
type: pinnavorm
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Karstialal pindala 1ha esineb eriti tähelepanuväärne Kalina kurisu, mis on 60m pikk, 20m lai ja 2,7m sügav. Suurvee ajal võib neelata kuni 180 l/s vett.
asukoht: Peri pere juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO4000643
name: Kalina ohvritamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisukorras, mõned kuivad oksad. Ü= 420 cm (1,3); H= 24 m. (aug 97, E. Tombandi andmed, Eesti Põlispuud).

Asukoht: Võhmari pere lähedal</span>


source: K
code: KLO4001051
name: Kallaste järskkallas
type: pinnavorm
alt_id: 1.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kallaste linn

Iseloomustus: Kesk-devoni liivakivi paljand Peipsi kaldal 200 m ulatuses. (vana LKR).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.1</span>


source: K
code: KLO1000480
name: Kallukse maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 231.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kallukse maastikukaitseala asub Lääne-Virumaal, Kadrina vallas. Kallukse mäed võeti maastikulise üksikobjektina kaitse alla 1978. aastal.  Alal asub ka 1938. aastal kaitse alla võetud Linda-Neitsi e. Lodikivi (Mõõtmed: 8,5 x 5,7 x 5,5 (m), ÜM= 24,5 m. Kivimitüüp: rabakivi). Kaitseala pindala on 232,5 ha. 

Kaitsealused taimeliigid: Gymnadenia conopsea, Platanthera bifolia. (Keskkonnaekspertiis, 1997)

Asukoht: L. Pärna nim. kolh.

Turism: Lodikivi juurde rajatud lõkkekoht.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>231.7</span>


source: K
code: KLO4000331
name: Kallukse mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suur põline mänd, mille all rahvajutu järgi olevat põletatud libahunt.
Mõõtmed: Ü= 320 cm (1,3), H= 12 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 337 cm (1,3), H= 12 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 383cm, h= 11,75m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Kolu teeristilt 1km Kalluksele. Toomingamäe maaüksus
Maaomanik: Tiit Saaremetsa

Iseloomustus: Suur põline mänd, mille all rahvajutu järgi olevat põletatud libahunt.</span>


source: K
code: KLO4000824
name: Kalmaste mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Võra läbimõõt 15 m.
Ü= 293 cm (1,3); H= 35 m. (80 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 289 cm (1,3); H= 32 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: End Purdi mk. Kalmaste vk.kv.77</span>


source: K
code: KLO4001066
name: Kalmemägi
type: pinnavorm
alt_id: 0.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: End. Adavere NS keskusest 1km Põltsamaa poole

Iseloomustus: Hiiekoht</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.7</span>


source: K
code: KLO1000481
name: Kalmistu paljand; (Tartu devoni paljand)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kalmistu paljandi kaitseala (Tartu devoni paljand) asub Tartu linnas Emajõe ürgoru vasakus kaldas kalmistu kohal. Kaitse alla võetud 1957. aastal liivakivipaljandi kaitseks. Kaitsealuse paljandi pikkus on 300 m ning ta on jaotatud tänavaga kaheks osaks. Liivakivi paljanduva osa maksimaalne kõrgus on jalamilt 4,8 m. Paljand on oluline keskdevoni Aruküla lademe litoloogilis-mineraloogiliste ja kalafauna uurimiste seisukohalt. Kaitseala pindala on 2 ha. 

Asukoht: Emajõe kaldal kalmistu kohal. Puiestee tn.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2</span>


source: K
code: KLO4000726
name: Kalsa tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü=3,36 m, h=26 m (1981); 
Heas seisus. Ü= 370 cm (1,3), H= 24 m. (Eesti põlispuud. 1997 a andmed).

Asukoht: Meeksi mk. Kalsa vk.kv.136 mahajäetud talu juures.
Tähis juures (Põlva KKT 2002)</span>


source: K
code: KLO1200309
name: Kamara männik
type: puistu
alt_id: 0.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaiu kolh. Kuimetsa külas end. Kamara talu lähedal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.9</span>


source: K
code: KLO4000363
name: Kambja mänd; (Mänd)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väga heas seisus (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 334 cm (1,3); H= 11 m. 4 haruline puu. (maakat andmed, Relve projekt);
Ü= 350 cm (1,3); H= 11,5 m. Võra algus 3 m. (1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000);
Seisund hea. Ü= 350 cm (1,3); H= 11 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kambja alevik, Tartu-Võru maantee ääres, Noorevälja ja Aia tn 5 maaüksuste piiril, eramaal.</span>


source: K
code: KLO1200187
name: Kammeri park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kammeri külas

Iseloomustus: Hooldatud park. Segastiilis keskmise liigirikkusega (48 liiki) park. Pargi koosseisus vana pärnaallee.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.9</span>


source: K
code: KLO4000065
name: Kanada pappel ja must pappel; Must pappel
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse alla võetud kui 2 musta papplit . Hilisematel andmetel teine (väiksem) hoopis kanada pappel. 
Väiksem (lõunapoolsem) puu, mis määratud hiljem omakorda ümber hilispapliks ehk euroameerika papli (Populus × canadensis) hiljapuhkevaks sordiks ‛Serotina’, saeti ohutuse kaalutlustel 1. septembril 2010 maha ning võeti nov 2010 kaitse alt maha.
Mõõtmed: Must pappel 2 puud. Heas seisus. Suurem Ü= 518 cm (1,3), H= 29 m. Teine puu 359/25. (1992 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud);
 

Asukoht: Narva mnt.\Weizenbergi tn.nurgal</span>


source: K
code: KLO4000633
name: Kandle mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Madalalt 2 haruliseks kujunenud har. mänd. Vana puu, ent heas elujõus. Esteetiliselt väärtuslik.
Mõõtmed: Ü= 340 cm (1,3), H= 15 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Seisukord hea. Ü= 316 cm (0,0), H= 20 m. (Eesti põlispuud. Mõõdetud 1998).

Asukoht: Tahkuna tee ääres.</span>


source: K
code: KLO4000651
name: Kangru põlispuud; Kangru pärn
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kodila sovh. Raka k. Kangru talu õuel

Asutatud 02.03.1959 Põline pärn Kangru t. õuel
               02.06.1961 Kangru pärn
               24.11.1981 Kangru põlispuud
Suurimaks puuks pärn, mille ü -410 cm, ja h- 15 m Pindala ca 1 ha</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO4000510
name: Kangrukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 19,5m (H. Viiding, 1986);
4,0 X 3,3;2,2 X 0,75;1,36 m üm 12,75. 

Asukoht: seafarmi laoplatsil</span>


source: K
code: KLO1200204
name: Kanuti aia park
type: kaitsealune park
alt_id: 1.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tallinn.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.5</span>


source: K
code: KLO1200372
name: Kapa männik
type: puistu
alt_id: 4.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kohila alevis</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.1</span>


source: K
code: KLO4000335
name: Kapera mänd; (Koobaskõsõ pettai)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: D=88cm, h=17m (1962);
Ilus puu, võra läbimõõt 18 m. Ü= 333 cm (1,3), H= 20 m, (maakat andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. 1 haru kuivab. Ü= 348 cm (1,3), H= 20 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Vastseliina-Kapera tee ääres. Enn Maati maal. (Kaagu-Maati talu)</span>


source: K
code: KLO4000477
name: Karinu ohvrikivi; Orjakivi; Katkukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit 5,5x4,6x1,8 ü=13,7 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986)

Asukoht: Võhmuta-V.-Maarja tee nurgal

Iseloomustus: Kaitse all ka arheoloogiamälestisena. (Järvamaa metsamajand, 1980)</span>


source: K
code: KLO1200293
name: Karinu park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Järva-Jaani kolh. Karinu 8-kl. Kooli juures, Järva-Jaani - Väike-Maarja mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.2</span>


source: K
code: KLO4001261
name: Kariste talu mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 329 cm (1,3 m); H= 9,5 m (20 m); võra läbimõõt 14 m. Seisund on hea, tüvel kahjustusi pole, võra ilusa kujuga ja tihe ning hargneb maapinnast 1,5 m kõrguselt kolmeks suuremaks edasihargnevaks haruks. Vaatamata puu heale seisukorrale leidub võra alaosas ja metsapoolses küljes mitmeid kuivanud oksi, ka suuremaid. Puu on ümbritsetud noore lehtpuuvõsaga, mida on hiljuti võra alt ja lähiümbrusest eemaldatud, kuid valgustingimuste parandamiseks tuleks raiuda ka kaugemalt.

Asukoht: Sindi linna lõunapiiril Pärnu maanteelt edelasse suunduva Linnu tee servas tagastamata maal.</span>


source: K
code: PLO1000979
name: Karisöödi looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 2755.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrgem kvaliteet: Peetrijõe kaitsealaga põhjast piirnev, seal ka ELFi põlismetsala (kv MO031 ümbrus) ja kuivendamata metsad.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2755.4</span>


source: K
code: KLO4000421
name: Karisöödi tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Ü= 432 cm (1,3), H= 18 m, (90 a, maakat andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 439 cm (0,5), H= 23 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Mõniste mk. kantselei juures, metskond ära kolinud Tahevale</span>


source: K
code: KLO4001253
name: Karjala kask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Põõsakujuline jändrikuliste harudega, jämedaima haru üm 160m (õ-a andmad 20.10.1992 nr 97)
Asukoht: Triki majast 500 m S, "raadiku" peal</span>


source: K
code: KLO4000599
name: Karjala kask; Loigomi kask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü=0,8m, h=5,5m (1989). 

Asukoht: Hatiku, suvilakooperatiiv "Juku" territooriumil E. Loigomi krundi piiril.
maaüksus: 61901:004:0004
Ei eksponeerita (Põlva KKT 2002)</span>


source: K
code: KLO4000757
name: Karksi elupuud
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 puud. Heas seisus. Suurem Ü= 181 cm (1,3), H= 17 m. Teine puu 173/11,5 (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
2 puud. Väga heas seisus. 
1. Ü= 216 cm (1,3), H= 19 m. 
2. Ü= 194 cm (1,3), H= 16 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud)

Asukoht: Karksi pargi kõrval asuva elamu õues</span>


source: K
code: KLO1200053
name: Karksi park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.7
same: K.PLO1000082
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Iseloomustus: Rajatud 18. saj. lõpus mõisapargina. Mõis kuulus Dunterite suguvõsale. (21.08.1990 Viljandi MV määrus nr 296).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.7</span>


source: K
code: KLO4000365
name: Karkuse jalakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 380 cm (1,3), H= 17 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 433 cm (0,5), H= 19 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 380cm, h= 17m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Vana Koigi-Tapa mnt ääres</span>


source: K
code: KLO4000264
name: Karmu püramiidkadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Karmu talu lähedal. Kõrgessaare vald, Hirmu küla, Karmu mü 39201:001:0740</span>


source: K
code: KLO4000703
name: Karu käpajälgedega mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 247 cm (1,3 m), H= 27 m (40 m), võra läbimõõt 9.5 m. Üldseisund on hea. Varasemates inventuurides mainitud kahjustused (kriimud) tüvel märgatavad. Võra algab 13,5 m kõrguselt. Võra alaosas palju kuivanud oksi (T. Aasma, 2007).

Ü= 248 cm (1,3), H= 28 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 245 cm (1,3), H= 29 m. Tüvel armid. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Pärnu Mm. Reiu mk.kv.81 (1978). Objekt jääb eramaale. Kasvab metsaalal, sõidetava pinnastee servas. Ümbritsev segamets noorem ja madalam. 45 m põhja poole väiksema liivakarjääri serv. Puu alla kasvamas nooremad kuused.</span>


source: K
code: KLO4000458
name: Karu suurkivi; (Karu kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi.
Mõõtmed: 7,8x 6,0x 3,5m, üm 19,6m. (H. Viiding, 1986);
üm 19,3; 6,5x4,5x4,25 (Eesti Loodus 1/1935)
7,7 x 5,7 x 4,1m,  üm 21,1 m 

Asukoht: Kasispea-Vihasoo teest mere poole. LahemaaRP. Karjalauda taga aia sees

Iseloomustus: Rahvapärimus räägib: Oru Juhan läinud kord nokastanud peaga koju, eksinud teelt ja sattunud kivi juurde. Arvanud selle oma maja olevat. Käinud ümber maja ja hüüdnud:"Eva, tee uks lahti!" niikaua kui külarahvas ta ära viis.</span>


source: K
code: KLO4000828
name: Karuallika künnapuud
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. H=25m, hargneb madalalt kaheks ü=3,96m ja 3,29m (kännult 6,75m). (Maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 390 cm (1,3); H= 27 m. Teisel puul Ü= 695 cm (0,2). (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).

Asukoht: End. Adavere mk. Karuallika metsavahi aias. Lustivere-Põltsamaa maanteelt 0,8 km paremale.</span>


source: K
code: KLO4000533
name: Karukivi; (Rändrahn "Karukivi")
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Pikkus= 5,1 m, laius= 4,1 m, kesk. H= 1,7 m, max. H= 1,8 m, Ü= 13,6 m. (Tartu KKT 2000).

Asukoht: Ervu küla, riigimetsamaal. Sangla –Rõngu tugimaanteelt ca 500 m metsa sees. Põlluäärselt teelt viib kivi juurde väike rada. Kivi tähistatud (Varasem kirjeldus: Tulimäe metsas Elva mm Konguta mk kv 72 er 6).</span>


source: K
code: KLO1000416
name: Karula Pikkjärve maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 363.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Valga Rajooni TSN Täitevkomitee 11.12.1959. a otsusega kaitse alla võetud Pikkjärve ja seda ümbritseva metsa baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>363.7</span>


source: K
code: KLO1000242
name: Karula rahvuspark
type: rahvuspark
alt_id: 12364.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Karula rahvuspark asub Valgamaal Karula ja Taheva vallas ning Võrumaal Antsla, Varstu ja Mõniste vallas. Kaitse alla võeti 1979. aastal Karula maastikukaitsealana, mille baasil moodustati 1993. aastal Karula rahvuspark. Kaitse-eesmärgiks on Kagu-Eesti tüüpiliste metsa- ja järvederohkete kuppelmaastike ning koosluste kaitse ja Lõuna-Eesti maakultuuri taaselustamine. Ligikaudu 70% rahvuspargi territooriumist katab mets. Esindatud on enamik Lõuna-Eestile iseloomulikke kooslusi. Karula rahvuspargis kasvab kõrgemaid taimi ligi 300 liigist. Linde on vaadeldud ligi 140 liigist. Haruldasematest liikidest pesitsejad rahvuspargis on must-toonekurg, siniraag, sookurg, kalakotkas ja väike-konnakotkas. Rahvuspargi pindala on 12364,3 ha.

Pesitsevad liigid: Aegolius funereus, Aquila pomarina, Bonasa bonasia, Caprimulgus europeaus, Ciconia ciconia, Ciconia nigra, Coracius carrulus, Crex crex, Dendrocopus leucotos, Dryocopus martius, Ficedula parva, Glaucidium passerinum, Grus grus, Lanius collurio, Lullula arborea, Pandion haliaetus, Pernis apivorus, Picoides tridactylus, Picus canus, Porzana porzana, Sterna hirundo, Strix uralensis, Sylvia nisoria, Tetrao tetrix, Tetrao urogallus.

Läbirändavad liigid: Branta leucopsis, Cygnus cygnus, Gavia arctica.

Muud kaitsealused loomaliigid: Lutra lutra, Aeshna viridis.

Kaitsealused taimeliigid: Cypripedium calceolus, Pulsatilla patens. (K. Möller, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>12364.3</span>


source: K
code: KLO4000876
name: Karusselja pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: H 23 m (Läänemaa KKT, 2002);
Ü= 310 cm (1.3); H= 22 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 300 cm (1.3); H= 23 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Karusselja mäel, Matsalu LK</span>


source: K
code: KLO4001227
name: Kase t. tammed (3)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Suurim puu Ü= 460 cm (1,3), H= 22 m. Teised puud 430/21 ja 340/20 (okt. 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud).
Kolmest tammest säilinud 1, mille mõõtmed: Ü=493 cm, H=24,5 m. Seisund rahuldav. Vanus hinnanguliselt 500 aastat (Urmas Roht, Margit Turb 2007).

Asukoht: Valga Kase t. 2 õuel</span>


source: K
code: KLO4001282
name: Kasekingu pere kased
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esku küla, Kasetuka maaüksusel (61602:002:0114). Kasekingu talu kuuest kasest on järel vaid kaks kuivanud tüügast ja maha langenud tüved. Kohta tähistab lagunev betoonist looduskaitsetähis numbriga 175.</span>


source: K
code: KLO4000066
name: Kasetuka allikad
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Pääsküla raba idaosas (Nõmme)

Kaitse alla võetud: 22.05.92</span>


source: K
code: KLO4000204
name: Kask; Mäletjärve kask; (Annemäe kask)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Eluslooduse OÜ inventuuriga selgus, et kuigi kask on suures osas kuivanud, on siiski mõned harud elus (Timm, 2010).
Objekt hävinud. (Tartu KKT 2000).
Objekt praktiliselt hävinud (1999 a andmed. Eesti põlispuud);
Mõõtmed: Puu ümbermõõt 3,5 m ja kõrgus 20 m (vana LKR);

Asukoht: Mäletjärve veski juures, oru veerel.</span>


source: K
code: KLO1000484
name: Kassinurme linnamägi
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kassinurme linnamäe kaitseala (Kassinurme linnamägi e Kalevipoja säng) asub Jõgevamaal Jõgeva vallas. Kaitseala moodustati 1964. aastal maastikuelemendi kaitseks. Kassinurme mõhnastik on omapärane liustikutekkeline negatiivse liigestusega mõhnastik, mis asub Patjala voore loodenõlval. Seal asuv Kassinurme linnamägi on järsunõlvaline oosilaadne piklik kitsas vallseljak. Kassinurme linnamägi on üks osa ajalooliselt tuntud muistse kultusekohana ka muinsuskaitse all. Kaitseala pindala on 1,2 ha. 

Turism: matkarada</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO1200269
name: Kassinurme park puiesteega
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Jõgeva NS Jõgevalt 12.5 km Tartu poole. Kassinurme küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4</span>


source: K
code: KLO1000485
name: Kasti maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 499.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kasti maastikukaitseala asub Saaremaal Kaarma ja Pihtla vallas. Kaitseala on loodud 2000. aastal Lõuna-Saaremaa pärandkultuurmaastiku, rannaniitude ja haruldaste taimeliikide kaitseks. Kaitsealal võib leida mitmeid kaitsealuseid taimeliike nagu harilik muguljuur, liht randputk, rand tarn, rand soodahein, lääne mõõkrohi. 

Kaitsealused taimeliigid: Herminium monorchis, Schoenus ferrugineus x S. nigricans, Angelica palustris, Samolus valerandi, Carex extensa, Suaeda maritima, Cladium mariscus, Tetraganobolus maritimus, Dactylorhiza incarnata, Gymnadenia conopsea, Epipactis palustris, Malus sylvestris. (Keskkonnaekspertiis, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>499.5</span>


source: K
code: KLO4000579
name: Kastna Hiiemägi; (Lelle hiiemägi)
type: pinnavorm
alt_id: 3.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kastna küla

Iseloomustus: Mäel mitmeharuline pärn. Pärna ja Hiiemäe kohta muistendid
(A.Kruusimägi, A. Paidla. 1974. Siin- ja sealpool maanteed. Rapla rajoon. Eesti Raamat, Tln)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.9</span>


source: K
code: KLO4000577
name: Kastna hiiepärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muistenditega seotud pärn. 11 haruline, heas seisus. 
Mõõtmed: Ü= 550 cm (0,0), H= 14 m. (mai 97, M. Aringo andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Hiiemäel</span>


source: K
code: KLO1200230
name: Kastre park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kastre külas Invaliididekodu juures                                                                           
?SKB-> Kastre asulas, Kastre Invaliididekodu territooriumil, Kastre-Võnnu maantee ääres.

Iseloomustus:  Keskmise liigirikkusega park (44 liiki).

Ajalugu: Kastre on tekkinud 13.sajandil piiskopimõisana.

Iseloomustus: Hooldatud osaliselt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.6</span>


source: K
code: KLO4000640
name: Katase kadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>9m kõrgune küünlakujuline kadakas. Lõunapoolne osa kuivanud, põhjapoolne heas seisus. 
Mõõtmed: Rahuldavas seisus, osaliselt kuivanud. Ü= 67 cm (0,5); H= 9 m. (aug 97, E. Tombandi andmed, Eesti Põlispuud).

Asukoht: Kauksi - Vasknarva tee ääres Lütteri talu juures.</span>


source: K
code: KLO4000784
name: Katmani tammed
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Suurim puu väga heas seisus. Hargneb 5m pealt 3-ks.
Ü= 557 cm (1,3); H= 27 m. (aug 97, Eesti Põlispuud).
Vana LKR andmetel 38 puud.
Nimetus pärineb kunagisest Katmani talukohast.

Asukoht: Roostoja kaldal, teeots Iisakust 3 km Avinurme poole vana jõesängi kaldal.</span>


source: K
code: KLO1000486
name: Kaubi kaasik
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaubi kaasik (ka Nopsi kaasik) asub Valgamaal Põdrala vallas Viljandi-Pikasilla maantee ääres. Kaitseala on moodustatud 1974. aastal. Looduskaitse objektina on tal peamiselt maastikku ilmestav funktsioon. Metsatukk asub madalal veelahkme künnisel Õhne jõe ja Võrtsjärve vahel. Järelkasvus esinevad üksikpuudena kuusk, vaher ja saar. Alusmetsas on esindatud pihlakas, paju, kadakas, sarapuu, türnpuu, toomingas. Alustaimestikus domineerivad metskastik ja kilpjalg. Ala pindala on 2 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2</span>


source: K
code: KLO1000487
name: Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 596
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala asub Saaremaal Salme vallas. Kaitsealal asuv Kaugatoma pank võeti kaitse alla 1973. aastal, millele liideti 2000. aastal Eesti kõige esinduslikumaks looalaks peetava Lõo alvar. Kaitseala kaitse-eesmärgiks on kaitsta nii väärtuslikku panka kui ka loopealset. Pank on suhteliselt lühike, 360 m pikk ja 1,9 m kõrgune, kus on vaadeldavad Kaugatoma lademe stratotüüpsed paljandid. Alalt võib leida massiliselt mitmesuguseid kivistisi, eriti meriliiliate varrelülisid, mistõttu sealset lubjakivi kutsutakse ka sõrmuspaeks. Lõo alvar on suurim looala Saaremaal, kus esineb erinevaid, sealhulgas haruldasi alvaritüüpe ning kaitsealal kasvab ka mitmeid haruldasi taime- ja samblikuliike. Kaitseala pindala on 502,1 ha. 

Kaitsealused loomaliigid: Mergus albellus, Sterna caspia, Branta leucopsis, Gavia arctica, Gavia stellata, Alca torda, Cepphys grylle, Cygnus olor, Sterna sandvicensis.

Kaitsealused taimeliigid: Allium vineale, Anacamptis pyramidalis, Asplenium ruta-muraria, Asplenium trichomanes, Cerastium pumilum, Cardamine hirsuta, Dactylorhiza baltica, Draba muralis, Geranium lucidum, Helichrysum arenarium, Herminium monorchis, Hornungia petraea, Ophrys insectifera, Orchis mascula, Orchis ustulata, Scabiosa columbaria, Dactylorhiza fuchsii, Dactylorhiza maculata, Daphne mezereum, Epipactis palustris, Gymnadenia conopsea, Listera ovata, Malus sylvaéstris, Myrica gale, Orchis militaris, Ulmus laevis, Dactylorhiza incarnata, Trifolium campestre,Platanthera bifolia, Platanthera chlorantha, Dactylorhiza maculata. (Keskkonnaekspertiis,1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>596</span>


source: K
code: KLO1200294
name: Kavastu park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kolh. "Viru", Kavastu küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.6</span>


source: K
code: KLO1200249
name: Kavastu park
type: kaitsealune park
alt_id: 13.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Iseloomustus: Hooldatud park. Liigivaene põlispuistu (21 liiki).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>13.6</span>


source: K
code: KLO4001103
name: Kavilda männid; (Grupp mände)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kokku 3 puud, millest 2 tähelepanuväärivat.
Mõõtmed: Ümbermõõt 2,09 ja 1,91 meetrit, kõrgus 11,0 ja 12,0 meetrit. (vana LKR).
Asukoht: Kaimi küla Kavilda ürgoru serval. Tambeti maaüksusel, eramaal.</span>


source: K
code: KLO4000888
name: Kavilda pärnad; (Pärnad (6 tk); 3 pärna)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Säilinud ainult 1 puu (Elva metsamajand, 1979)
Mõõtmed: Kuus puud moodustavad Kavilda ürgoru veerul 4-meetrise läbimõõduga ringi, võrastiku kõrgus on 24 meetrit.
Suurim puu Ü= 276 cm (1,3), H= 18 m. (Tartu KKT 2000). Eesti põlispuudes samad andmed. Seisund rahuldav, üks suur haru maas.
Asukoht: Mõisanurme küla, Laane talu väravas on grupp pärnasid, millest osa mitmeharulised (Varasem kirjeldus: Kavilda ürgoru ääres. Õigeusu kiriku juures).</span>


source: K
code: KLO1000488
name: Kavilda ürgorg
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 56.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kavilda ürgorg asub Tartumaal Puhja vallas. Kaitseala on moodustatud 1957. aastal maastikuelemendi kaitseks. Kavilda ürgorg on järsuveeruline sügav (u 30 m), millesse suubuvad sälkorud. Ürgorg saab alguse Elva lähistelt, on ligikaudu 19 km pikk ning suubub Emajõe madalikule. Oru põhjas voolab Kavilda jõgi, mille kallastel on soostunud lamm ja millele on rajatud paisjärved. Kaitstavas osas on oru laius ligikaudu 1 km. Samas asub ka Siidri linnamägi ja ohvriallikas - Kave-läte, mis on muinsuskaitse all. Kaitseala pindala on 56,3 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>56.3</span>


source: K
code: KLO4000320
name: Keava kahar mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus seenekujuline. Ü= 216 cm (1,3), H= 8 m. (mai 97, Relve andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kehtna NST Linnaaluste k. tee ääres. Keava mõisa pargi taga talu  (Silvi Vaev) karjamaal.</span>


source: K
code: KLO4000573
name: Keava lehiste katsekultuur alleega
type: puistu
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end. Vahastu mk.
Keava mk. kv.32  er 2 (1994)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO1200388
name: Keava põlispuud
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna NST Linnaaluste külas end. Keava mõisa park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.4</span>


source: K
code: KLO1000489
name: Kebjamägi (Kabjamägi)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 10.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kabjamäe kaitseala (ka Kebjamägi) asub Jõgevamaal Pajusi vallas. Kaitseala on moodustatud 1964. aastal maastikuelemendi kaitseks. Kebjamägi on umbes 10 m suhtelise kõrgusega ning pikliku kujuga osaliselt moreenist koosnev küngas. Kebjamägi omab pigem kultuuriloolist kui geoloogilist tähtsust. Kaitseala pindala on 10,1 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>10.1</span>


source: K
code: KLO1200120
name: Keeni mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end Keeni sovh., Keeni 8-kl. Kooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.3</span>


source: K
code: KLO4000780
name: Kehra ussikuusk; (Kuusk; Ülejõe ussikuusk)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ussikuusk 
Mõõtmed: Ü= 94 cm (1,3), H= 16 m. (Relve projekt, maakat andmed). Eesti Põlispuud samad andmed. Mõõtnud T. Napp 1996)
2015. aasta detsembritorm kiskus puu koos juurtega maast välja (Keskkonnaamet, 07.01.2016).

Asukoht: Ülejõel metsa servas</span>


source: K
code: KLO1200279
name: Kehtna mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 22.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna NST, Kehtna asula    
Kaitse alla võetud 5. juuni 1959.   

Iseloomustus: Liigirikamaid parke Raplamaal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>22.7</span>


source: K
code: KLO1200586
name: Keila mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 16.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Jõe park
Asukoht: Keila linn
Kaitse alla võetud 31. august 1959.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>16.8</span>


source: K
code: KLO1200572
name: Keila-Joa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 80.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Keila jõe kallastel Tallinn-Klooga mnt. ääres
Kaitse alla võetud 5. juuni 1959.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>80.2</span>


source: K
code: KLO4000069
name: Kelchi pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 462 cm (1,3), H= 18 m. (1997 a. Relve andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Niguliste kiriku juures 
kat tunnus 78401:101:2290    

Iseloomustus: Tilia x vulgaris- läänepärn, istutatud 1680-ndatel aastatel (vana LKR).
Rahuldavas seisus, plombeeritud. On murdunud harusid. Omab kultuuriloolist väärtust. Legendi järgi on puu alla maetud kroonik K. Kelch.</span>


source: K
code: KLO1000490
name: Kellavere maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 155.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kellavere maastikukaitseala asub Lääne-Virumaal Laekvere vallas. Kaitseala on loodud 1959. aastal maastikuelemendi, jääaja servamoodustise, liustikutekkelise massiivi keskosas paikneva kõrge voorja künnise,  Kellavere mäe kaitseks. Kellavere mägi on absoluutselt kõrguselt (155,7 m) Pandivere kõrgustiku teine mägi. Suhteliseks kõrguseks on kuni 40 m. Kaitseala pindala on 155,2 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>155.2</span>


source: K
code: KLO4001091
name: Kensapa tamm ja kased (5 tk); (Kensapa põlispuude grupp)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Suurim puu (Kensapa tamm) heas seisus. Võra läbimõõt 20 m. 
Ü= 350 cm (1,3), H= 25 m. (mai 97, P. Lahe andmed, Eesti põlispuud);
Suurim kask Relve projekti andmetel Ü= 285 cm (1,3), H= 24 m. Heas seisus, tüves on lõhed. (Eesti põlispuud)

Asukoht: Kensapa talu juures karjamaal.

1959 aasta õigusaktis on kaitse alla võetud eraldi objektidena arukased (5 tk) ja Kensapa tamm. 
1961 a õigusaktis eraldi nimedeks Kensapa kased ja Kensapa tamm.</span>


source: K
code: KLO4000610
name: Kensapa õunapuud(2); Kensapa metsõunapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegu metsistunud aed-õunapuu, mitte metsõunapuuga. Tüve rinnasümbermõõt 206 cm, puu kõrgus 20 m kauguselt mõõdetuna 8 m (Eesti Loodus 12/2012, H. Relve artikkel).

Algselt 2 puud. Praeguseks 1 hävinud.
Teine puu seest õõnes, läbimõõt 6 m, kuivi oksi vähe.
Mõõtmed: Ü= 180 cm (1,3), H= 9 m. (mai 97, P. Lahe andmed, Eesti 
põlispuud ).

Asukoht: end.Kensapa talu.</span>


source: K
code: KLO4000070
name: Kereka tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 530 cm (1,3 m), H= 18 m (40 m), võra suurim raadius 6,5 m ja läbimõõt 11 m. Üldseisund rahuldav. Tüve lääneküljes on alates maapinnalt suur tühimik (tekkinud väidetavalt Põhjasõja ajal). Tüvel ja okstel palju pahkasid. Puul vapsikupesa. Võras kolm põhiharu (jagunevad u. 4 m kõrguselt). Võras on palju kuivanud oksi. Põhjaosas on kuivanud ka üks suur haru, milline on seejärel osaliselt saetud (maaomaniku väitel 1998 aastal). Pole maaomaniku väitel kunagi tõrusid kandnud. 

1991 õ.-a Ü=5,4 m; h=18,5 m

Asukoht: Objekt jääb eramaale. Kasvab Kereka talu õuealal. Ümbrus on pargiilmeline ja korrastatud. Ümbruses veel erinevaid suuremaid puid. Läheduses talu hooned.</span>


source: K
code: KLO4000788
name: Kernu kadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>3.10.1936. a õigusaktis kui "Haiba 7-keeruline kadakas ehk Rootsi kuninga kadakas"
25.10.1963 õigusaktis kui "Haiba 7 keeruline kadakas"
Mõõtmed: Halvas seisukorras. Ü= 128 cm (1,3), H= 7 m. (Relve andmed 1997);
Halvas seisukorras. Ü= 128 cm (1,3), H= 4 m. (Eesti põlispuud. Mõõtja H. Relve 1998)

Asukoht: Kernu kooli juures, Tallinn-Pärnu mnt ääres.</span>


source: K
code: KLO1200587
name: Kernu mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 2.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kohatu küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.7</span>


source: K
code: KLO4000996
name: Keskmise Kalevipoja lingukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 4,5x 2,3x 2,3m, üm 12,0m. (H. Viiding, 1986);
Pikkus= 8,3 m, laius= 2,7 m, max. H= 2,4 m, Ü= 11,77 m. (Tartu KKT 2000).
Asukoht: Lingukivi maaüksusel. Saadjärve pargis (Varasem kirjledus: Saadjärve pargi kohal, järve kalda lähedal vees. Saadjärve I talu).</span>


source: K
code: KLO1200337
name: Kesktee 35 aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 28.05.93
Asukoht:Kesktee 35 (Pirita)
kat. tunnus 78402:204:4160</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO1000284
name: Kesselaiu maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 175.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala eesmärk on haruldaste ja teadusliku väärtusega aluspõhja kivimite, ranna-astangu ja seal paikneva lookuusiku, haruldaste taimeliikide ja poollooduslike koosluste säilitamine ja kaitse.

Pank ja 60 ha metsa võeti kaitse alla juba 1938.a.'Laiul paiknes siis kuue taluga küla. Praegu elab saarel 1 pere. 
Loodeosas paikneb 13 m kõrgune ja 800 m pikkune Kesse pank (Jaagarahu ja Jaani ladestu).
400 soontaimeliiki, millest 27 on kaitsealused</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>175.1</span>


source: K
code: KLO4000071
name: Kevade kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,5x4,3x3,2m ü=15,3m (maapinnal) (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 135; Tallinn 1991)

Asukoht: Vabaõhumuuseumist loode pool metsas (Haabersti)
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Kergesti murenev paljude kinnislõhedega punakasroosa viiburgiitrahn, mis on järskude külgedega ja edelaküljel tugevasti eenduv.</span>


source: K
code: KLO4001158
name: Kihnu Liiva-aia kivi; Liiva-aa Suur Kivi (Lina küla rändrahn)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4,1x 2,3x 3,0m, üm 12,0m (H. Viiding, 1986)Ü
ümbermõõt 9.78 ja kõrgus 2.44

Asukoht: "Pärnu Kalur", Kihnus, Lina külas</span>


source: K
code: KLO1200082
name: Kiidjärve mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Kiidjärve park ja järv</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.3</span>


source: K
code: KLO4001062
name: Kiigeoru hiiesalu; (Kiigeoru Hiiesalu ja ohvriallikas)
type: allikas
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Põlispuude grupis on üks künnapuu murdunud. Võrade alune võsastunud. Allikas kuival perioodil väljavoolu ei ole (Timm, 2010).
Allikas on olemas, kuid veevaene! (Tartu KKT 2002)
Mõõtmed: Hiis koosneb kaheteistkümnest künnapuust, neist suuremate mõõtmed on: ümbermõõdud 4,2 m, 4,0 m ja 3,3 m; kõrgused 24 m, 21 m ja 26 m. (vana LKR).
Allikas kuivanud.


Asukoht: Koke küla Kiipuse maaüksusel, eramaal (Varasem kirjeldus: Kuuste mk. Kiipuse vk. kv.47 er. 4. Küpuse talu).

Iseloomustus: Puud heas seisukorras</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO1000260
name: Kiigumõisa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 170
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kiigumõisa maastikukaitseala on moodustatud ENSV Paide Rajooni RSN Täitevkomitee 26. jaanuari 1981. a otsusega nr 15 «Uute looduskaitseobjektide arvele võtmise kohta» kaitse alla võetud Kiigumõisa allikate ja Määrasmäe allikajärve ning Järva Maakonnavalitsuse 13. novembri 1991. a määrusega nr 217 «Pandivere Riikliku Veekaitseala veesäilitusalade nimekirja ja kasutuseeskirjade kinnitamine» moodustatud Kiigumõisa veesäilitusala baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>170</span>


source: K
code: KLO4000916
name: Kiirema männikivi; (Kürema männikivi ja kivikülv)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Objekt on väheilmekas ja kahjustatud. Kivikülvist on veetud hulgaliselt kive lähedal asuvatesse kiviaedadesse. Seetõttu ei oma objekt tervikuna enam looduskaitselist väärtust.

Rabakivigraniit. Suurtest rahnudest 1 (üm 21m) viidud skulptuuride valmistamiseks. (Läänemaa KKT, 2002)
Mõõtmed: Kõrgus 3,6m, üm 18m. Kivikülvis 4 rahnu üm >15 m (H. Viiding, 1986);
Kivikülv 5.6 ha.
P= 7.1 m, L= 5.4 m, H= 3.6 m, Ü= 19.5 m;
Relve andmetel kasvab kivil puu mis heas seisus. Ü= 62 cm (0,0); H= 3 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm 18m, kõrgus 3,6m (Eesti Loodus 1/1939)

Asukoht: Nõva kolh., Kiirema,Variku põllul, metsas. 
Kaitse alla võetud kui "Kürema männikivi ja kivikülv"</span>


source: K
code: KLO4000072
name: Kilingi kuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 344 cm (1,3 m), H= 32,5 m (40 m), võra läbimõõt 11 m.  Puu on väga heas seisus – võra on ühtlane ja haljas, tüvekahjustusi pole. Kuusk hargneb ca meetri kõrguselt kaheks võrdseks haruks. 

Mõõtmed: Ü=3,15 m; h=33 m (1991. a õ.-a).

Asukoht: Kilingi metskonna kvartalite 40 ja 41 vahelise metsasihi servas metskonna maal.</span>


source: K
code: KLO4000609
name: Kindralimägi
type: pinnavorm
alt_id: 0.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaks männi-segametsaga küngast Kindralimägi ja Mügramägi asuvad teine teisel pool teed ja moodustavad looduses tegelikult ühtse terviku (Timm, 2010).
Asukoht: Vahilaari maaüksus. Eramaal.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.3</span>


source: K
code: KLO4000955
name: Kiratsi rändrahn; Kiratsi ristikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi.
Mõõtmed: 4,6x 3,7x 2,3m, üm 12,2m. (H. Viiding, 1986).
Kivi ja ümbrus korras. Kivi ümber ei ole vohavat lehtpuude võsa (Maarja Nõmm, KeA, 01.02.2017).

Asukoht: Kiratsi S serv.Kuressaare.-Leisi mnt. ääres.

Iseloomustus: Rabakivigraniit, kujult läheneb kuubile. h 2,25m. Rahvajutt räägib, et vanakuri tahtnud seda kivi Kaarma kiriku ukse ette viia, et rahvas kirikusse ei pääseks. Ta jäänusd aga hiljaks. Teda üllatanud hommikuine kukelaul, mille peale ta pidanud põgenema, jättes kivi sinnapaika. (Eesti Loodus 4/1937)</span>


source: K
code: KLO4000507
name: Kirikukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivigraniit
"Kerkstain" "Eernstain" (kotkakivi)
Mõõtmed: Kõrgus 6,5 m. (H. Viiding, 1986);
P= 7.8 m, L= 7.3 m, H= 5.6 m, ümbermõõt 25-30 m.

Asukoht: Vormsi s. Norrby külast NNW suunas , rannavees, Kärkjal

Iseloomustus: Rahnu idaosas on 1851. a. veeseisu märkiv kriips.</span>


source: K
code: KLO1000492
name: Kirikumäe maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 361.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kirikumäe maastikukaitseala asub Võrumaal Vastseliina vallas, Haanja kõrgustiku keskosa nõos. Kaitseala on loodud 1970. aastal Kirikumäe järve (61,4 ha), Järvesuu raba ja reljeefse maastiku kaitseks. Kaitsealal paikneb ka väiksemaid metsajärvi. Kirikumäe järve näol on tegemist haruldast tüüpi kihistumata eutrofeerunud poolhuumusetoitelise järvega, mis omab tähtsust haruldusterikka ökosüsteemi tõttu. Kaitseala pindala on 370,5 ha.

Kaitsealused taimeliigid: vesilobeelia (Lobelia dortmanua), järv-lahnarohi (Isoetes lacustris), lamedalehine jõgitakjas (Sparganium angustifolium). (Keskkonnaekspertiis, 1999)

Turism: Ujumissild, 2 lõkkekohta, WC, suur infotahvel. Turismitalu kaitseala kirdeosas.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>361.7</span>


source: K
code: KLO4000073
name: Kirstukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4,4x2,8x1,0m ü=11,0m

Asukoht: Mustamäe kivikülvist lõunas (Mustamäe)
Mustamäe tee 173 elamu lähedal
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Kõva, murenemisele vastupidav, lõhedeta punakasroosa rabakivirahn, mis mõnes vaates on kirstukujuline.</span>


source: K
code: KLO1000313
name: Kisejärve maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 668.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kisejärve maastikukaitseala asub Võrumaal Misso vallas. Kaitseala on loodud 1983. aastal vähe- ja huumustoiteliste järvede ning kalakotka elupaiga kaitseks. Kaitsealale jääb seitse järve: Kisejärv (48,9 ha, sügavus kuni 5,1 m), Pahijärv (10 ha), Sõdaalune järv (8,5 ha), Mägialune järv, Luikjärv, Vuuhjärv ja Kõrbjärv. Teaduslikus mõttes on kõige huvipakkuvam Pahijärv, kus leidub üle 15 liigi haruldasi vetikaid. Kisejärvest on leitud arheoloogilisi objekte, kuni tuhande aasta vanuseid paate ja kalapüüniseid. Kaitseala pindala on 668,5 ha.

Pesitsev kaitsealune liik: Pandion haliaetus.

Turism: lõkkekoht Kisejärve põhjakaldal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>668.5</span>


source: K
code: KLO4000545
name: Kisuvere allikad
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Rakvere-Haljala mnt.ääres
Elumaja taga, juurdepääs keerukas.</span>


source: K
code: KLO4000601
name: Kitsesoo nõiakuusk; Tuulepesa kuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. 4,8 m peal tuulepesa 7*14 m;
Ü= 105 cm (1,3); H= 17 m. (juuli 97, V. Kepparti andmed, Relve projekt). Eesti põlispuudes samad andmed.

Asukoht: Tani talu metsas kv. 31 er. 5. Kaarepere mk. kv. 31 er. 5</span>


source: K
code: KLO4000483
name: Kiviaru rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Suure Kiviaru rändrahn pikkus 6,3m, laius 4,4m, kõrgus 2,0m (1940);
6,1x4,7x2,2 m, ü=17,6 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25);
6,7x 5,1x 2,3m, üm 18,0m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Orajõe mk. Kiviaru vk.kv.140</span>


source: K
code: KLO4000926
name: Kiviheinamaa kivi; (Kiviheinamaa Kärga kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi
Mõõtmed: 10,0 x 7,5 x 5,5 m, üm 25,1 m. (H. Viiding, 1986)
10,6 X 6,5 X 5,4 m, üm 28,2 m. 

Asukoht: Kasispea-Loksa teeristist 0.5 km Loksa poole.</span>


source: K
code: KLO1200264
name: Kivijärve põlispuude grupp
type: puistu
alt_id: 3.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kuremaa ST, Kivijärve asula</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.5</span>


source: K
code: KLO4001032
name: Kivijärve rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3,6x 2,2x 3,0m (H. Viiding, 1986);
kõrgus 2 m, Ü=14,85 m, suurim läbimõõt 4,3 m. (1982)

Asukoht: Kivijärve  idakaldal , järvest 12 m kaugusel metsas
Tähis juures. Juurdepääs keeruline (Põlva KKT)</span>


source: K
code: KLO1000330
name: Kivikupitsa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 135.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Pärnu Rajooni TSN Täitevkomitee 25. märtsi 1960. a otsusega nr 149 kaitse alla võetud ja Pärnu Maakonnavalitsuse 12. juuli 1991. a määrusega nr 319 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse objektide kohta» kinnitatud maastiku üksikelemendi «Kivikupitsa mägi» baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>135.6</span>


source: K
code: KLO4001009
name: Kivilõpe Kalevipoja kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi 5,4x4,3x3,3 m, ü=15,8 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25);
5,5x 5,3x 3,3m, üm 15,0m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Võrtsjärve ääres roostikus</span>


source: K
code: KLO4001252
name: Kivilõpe Vanapagana kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4,3x 1,4m, üm 13,5m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Võrtsijärvest 300 m sisemaa poole sanglepapuistus. Majori ojast põhja pool</span>


source: K
code: KLO4001013
name: Kivimurru rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,0x 5,0x 4,0m, üm 19,1m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kivi asub Kõrtsi kinnistul 27601:005:0022. Viluvere raudteepeatusest edelas u 4,4 km. Nõukogudeaegne betoonpost nr 221. Kivi on kraavi teljest u 31 m kaugusel.</span>


source: K
code: KLO1000044
name: Kivisaare liigikaitseala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 70.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivisaare liigikaitseala asub Viljandimaal Kolga-Jaani vallas. Kaitseala on loodud 1992. aastal ohustatud liikide elupaiga kaitseks. Samas asub ka muistne asulapaik, mis on muinsuskaitse all. Kaitseala pindala on 70,1 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>70.1</span>


source: K
code: KLO4000877
name: Kivitammi tammed (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 puud. Esmene heas seisukorras, seest õõnes. Teine rahuldavas seisukorras. Haruneb 2 m pealt. Seest õõnes, üks haru murdunud.
1) Ü= 990 cm (0,0), H= 16 m;
2) Ü= 485 cm (1,7), H= 14 m. (Relve projekt, maakat andmed);

Asukoht: Turba Kk hoonest 0.5km, Aru talu.</span>


source: K
code: KLO4000689
name: Kloostrimetsa kask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 214 cm (1,3), H= 19 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt).

Asukoht: Tiiru lauda juures</span>


source: K
code: KLO4000774
name: Kloostrisaare tammed (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 puud. Heas seisus. Ü= 544 cm (1,2), H= 23 m. Teine puu 443 cm/26m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Tammede mõõtmed: 1. Ü=477 cm, H=26 m. Seisund hea. Vanus hinnanguliselt 400-500 aastat (Urmas Roht, Margit Turb 2007); 2. Ü=545 cm, H=23 m. Seisund rahuldav. Vanus hinnanguliselt 600 aastat (Urmas Roht, Margit Turb 2007).

Asukoht: Pühajärve Kloostrisaarel Otepää LP</span>


source: K
code: KLO4001215
name: Kobinsaare elupuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: h=15,5m, üm =1,64m, juurekaelal 1,94m. Võra algus 1,5m kõrguselt, võra läbimõõt 8m (Metsakorralduskeskuse andmed 1988)

Asukoht: Adavere NS Rasna küla Võrtsj-Pilu tee</span>


source: K
code: KLO1200390
name: Kodila mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kodila sovh. Kodila külas, 8-kl. Kooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.8</span>


source: K
code: KLO1200362
name: Kohatu kadastik
type: puistu
alt_id: 0.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end. Teenuse kolh. Kohatu külas Lepiku ja Sarapiku talude vahel</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.8</span>


source: K
code: KLO4000809
name: Kohtla-Nõmme tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus, haruline puu. Ü= 458 cm (1,3); H= 24 m. 
(aug 97, T. Troskini andmed, Eesti Põlispuud).

Asukoht: Kohtla-Nõmme asulas, endises mõisapargis. 

Iseloomustus: Üle vaadatud 07.11.2000.a. On vaja remonti. Eemaldatud harust on jäänud õõnsus, milles on põletusjäljed, sama olemasoleva haru õõnsuses. Ülejäänud osa seisund hea.</span>


source: K
code: KLO4001264
name: Kohtrumaa (Pudru) talu rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: kõrgus 3m; laius 4 m; pikkus 3m (Keskkonnaamet 2009).

Asukoht: Metsas vana tee ääres (2009). 1940.a kirjeldati Pärnumaal Kaisma vallas Kohtrumaa nr 3 talu krundil.</span>


source: K
code: KLO4000994
name: Kohtukivi; Kavastu kohtukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,5x 2,6x 2,0m, üm 13,7m. (H. Viiding, 1986);
Pikkus= 5,3 m, max. H= 1,46 (2) m, Ü= 14,1 m. (Tartu KKT 2000).

Asukoht: Luunja-Kavastu-Koosa tee ääres Tamme maaüksuse ja Luunja-Kavastu-Koosa teemaa piiril kraavi pervel (Varasem kirjeldus: Kastre-Koosa mnt.ääres).</span>


source: K
code: KLO4000891
name: Koidula tamm; (Tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisus (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 264 cm (1,3); H= 21 m. Planeeritav piiranguvööndi r= 8 m. (1999 a mõõtmised, Tartu 2000);
Seisund hea. Ü= 264 cm (1,3); H= 22 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Algne asukoht Pälsoni tn 10, praegu Pepleri tn 10 õues.</span>


source: K
code: KLO1000231
name: Koigi maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 2371.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: välispiir kulgeb Pöide, Laimjala ja Valjala valla territooriumidel

Koigi maastikukaitseala moodustatakse väärtuslike elupaikade, looduse ja maastiku mitmekesisuse ning haruldaste liikide kaitseks.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2371.4</span>


source: K
code: KLO1200121
name: Koikküla park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end. Tahe sovh. Koikkülas

Iseloomustus: Tähelepanu väärivad tüsedad nulud, siberi lehis (dm 2,83, h 35), ameerika pärv (d 1 m) ja Õli-pähklipuu (d 0,84). (Eesti Loodus 2/1936)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.1</span>


source: K
code: KLO1200136
name: Koikla mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 29.01.1959
Asukoht:Ida-, lõuna- ja lääne osas piirneb kiviaiaga, mujalt ei ole piirid eriti selged. (H. Sander. Tallinn 1996 "Aruanne")
Iseloomustus: Suhteliselt suur liigivaene park mitmete põlis puude - saarte (Fraxinus excelsior), jalakate (Ulmus glabra) ja pärnade (Tilia cordata) kasvupaigana. Park korrast ära ja hooldamata. (H. Sander. Tallinn 1996 "Aruanne")
end. nimi Koikla park (kuni 19.10.2018)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.4</span>


source: K
code: KLO4001225
name: Koiva tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 615 cm (1,3), H= 19 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
Ü=627cm, H=20 m. Seisund halb. Läänepoolne oksaharu murdunud. Üks avaus on kinni valatud, teine on põlenud (Urmas Roht, Margit Turb 2007).

Asukoht: Koiva jõe ääres Koiva puisniidul</span>


source: K
code: KLO1000308
name: Koiva-Mustjõe maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 3196.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 «Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s» asutatud ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu 6. aprilli 1959. a määrusega nr 119 «Riiklike maastikuliste, geoloogiliste, botaanilis-zooloogiliste, botaaniliste ja ornitoloogiliste keelualade ja nende piiride kinnitamisest» piiritletud botaanilise keeluala «Koiva puisniit» baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3196.3</span>


source: K
code: KLO1200259
name: Kokora metsapark; (Kokora park ja seedermänni puistu)
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 6.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: 
   Kokora küla ja Alatskivi metskonna kv.13, er.17 
þ->SKB Alatskivi kn. Alatskivi sovh. territooriumil Kokora asulas, Pala-Alatskivi ja Kallaste-Saare maanteede ristmikus.
  Pargi juurde kuuluv seedermänniga parkmets asub Tartu Metsamajandi Alatskivi metskonna kv.13.  
   Parki ümbritsevad end Alatskivi sovh. kõlvikud ja Tartu Metsamajandi puistud.                                        
   Parki ümbritsev ala kuulub Kagu-Eesti lavamaa põhjaosasse, mida läbib Alatskivi ürgorg.
   Reljeef pargis on vahelduv, peahoone esine on tasane, peahoone tagant algab langus väikest orgu läbiva oja suunas, teispool oja ja ojale paisutatud tiiki maapind tõuseb parkmetsa suunas.
  Park piirneb põhjast loodusliku rohumaa ja majandusõuega, kagust majandusõuega ja elamutega, lõunast Saare-Alatskivi maanteega, läänest Tartu Metsamajandi Alastskivi metskonna kv.13 er.17, loodest ojaga.

Iseloomustus: Hooldamata metsapark. Ajalugu. Pargi kujunemine.  Esmasteated aastast 1443
eraldi mõisana aastast 1734, varem kuulus Alatskivi mõisale, omanik Claus Gustav von Essen.
   Algne park on rajatud 18.sajandil barokkpargina, paisjärve poole laskuvate terrasside ja regulaarse teedevõrguga.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.4</span>


source: K
code: KLO1000495
name: Kolga lahe maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 1932.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kolga lahe maastikukaitseala asub Harjumaal Kuusalu ja Jõelähtme vallas. Kaitseala on loodud 1991. aastal Põhja-Eesti väikesaartele iseloomulike maastike ja koosluste kaitseks. Kaitseala koosseisu kuulub 15 saart ja laidu. Suurimad neist: Pedassaar ja Rammu (ligi 100 ha), järgnevad Koipsi (34,0 ha), Umblu (1,6 ha), Allu (1,6 ha). Kaitseala kogupindala 1932,6 ha, millest maismaale jääb vaid 259 ha.

Kaitstav loomaliik: Halichoerus grypus. (Keskkonnaekspertiis, 1997)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1932.6</span>


source: K
code: KLO4000376
name: Kolgaküla mänd (2 mändi)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisukorras. Ü=230 cm (1,3), H=13 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Heas seisukorras. Ü=230 cm (1,3), H=13 m. (Eesti Põlispuud. mõõtja E. Tomband 1998)

Asukoht: Koobastemäel (1,5 km Valgejõe poole) (Lahemaa RP)</span>


source: K
code: KLO4000746
name: Kollane hobukastan
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>: Puu halvas seisundis plombeeritud (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 148 cm (1,3); H= 9 m. Piiranguvööndi r= 7 m. Plombeeritud. 1990 a säilinud vasakpoolne haru. (1974, 1997, 1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000);
Seisund halb. Ü=122 cm (0,7); H= 9 m. Plombeeritud. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).
Asukoht: Algne asukoht Burdenko tn 45, praegu Veski tn.45 maja aias.</span>


source: K
code: KLO1000496
name: Kollase nartsissi kasvukoht; (Looduslik kollase nartsissi kasvukoht)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 0.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kollase nartsissi kasvukoha kaitseala; Ainus looduslik kollase nartsissi kasvukoht Eestis asub Tartumaal Vara vallas. Kaitseala on loodud 1964. aastal taimeliigi kasvukoha kaitseks. Kaitseala pindala on 0,3 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.3</span>


source: K
code: KLO4000664
name: Kollased kased (7)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jalakalehised kased
Mõõtmed: D=0,12m, h=15m (1962);
Puudel Ü= 0,28-0,75 cm ja H= 8-18m. Suurim puu Ü= 75 cm (1,3), H= 18 m, (maakat andmed, Relve projekt);
Suurim puu heas seisus. Ü= 100 cm (1,3), H= 23 m (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Antsla mk.kv.49 er.9</span>


source: K
code: KLO4000644
name: Kolm tamme; Tilleoru tammed (3 puud); Tilleoru 3 tamme "Kolmetamme"
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü=365, 425, 405 cm, h=17, 19, 20 m (1983)

Asukoht: Tilleoru läänenõlval, Võru-Tartu mnt-st 200 m läände ja Tartu-Võru maanteesillast 300 m lõunasse, tammesid on 3, teineteisest ca 10-15 meetri 
kaugusel. sept.2000 seisuga kõige õuepoolsemal tammel üks alumisi suuri oksi murdunud.</span>


source: K
code: KLO1200499
name: Kolu mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Türi-Rapla mnt. ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.6</span>


source: K
code: KLO1200518
name: Koluvere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 13.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Koluvere asulas invaliididekodu park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>13.7</span>


source: K
code: KLO1200426
name: Komsi puistu
type: puistu
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Puka-Otepää mnt.juures Komsi külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO4000772
name: Konguta pärn; (Pärn)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pärna seisund halb, kuid viimastel aastatel pole oluliselt halvenenud (Timm, 2010).
Mõõtmed: Üks puu eraldi Ü= 468 cm (1,3); H= 20 m. Võra D= 19 m; 
Ü= 484 cm (1,3); H= 20,5 m. Võra D= 19 m, võra algus 4,5 m. (Tartu 2000);
Seisund halb. Betoneeritud, murdunud harud. Ü= 484 cm (1,3); H= 20 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Konguta mõisa pargis, mõisa peahoone juures. (Vana kirjeldus: Konguta asulas Lastekodu pargis).</span>


source: K
code: KLO4000718
name: Konguta pärnad; (Konguta pärnad (3))
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3 puud. Puude grupist suurim Ü= 468 cm (1,3); H= 27 m. (Maakat andmed, Relve projekt);
3 puud: 1) Ü= 480 cm (1,3); H= 27,5 m. Võra D= 15 m, võra algus 5,5 m (1983, 1999 a mõõtmised) 
2) Ü= 315 cm; H= 28,5 m. Võra D= 11 m, võra algus 7 m (1983 a mõõtmised) 
3) Ü= 378 cm; H= 28 m. Võra D= 16 m, võra algus 10 m (1983 a mõõtmised, Tartu KKT 2000). 
Suurima seisund halb. Õõnes. Ü= 480 cm (1,3); H= 26 m. Teiste seis rahuldav. Ü= 395 ja 328 cm. (1999 a andmed, Eesti põlispuud);
Puud murdumisohtlikud (Tartu KKT 2002)

Asukoht: Muru ja Elva - Rannu kõrvalmaantee maaüksusel, maantee ja hoonete vahelises põlispuude grupis (Varasem kirjeldus: Elva-Rannu tee ääres Väike-Konguta poe juures. V-Konguta endises pargis).</span>


source: K
code: KLO4000663
name: Konnametsa männid (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: D=80cm ja 76cm, H=20m (1962);
Suurem puu Ü= 265 cm (1,3), H= 20 m, teine puu Ü= 245, H= 20 m. (90 a, maakat andmed, Relve projekt);
Suurem Ü= 273 cm )(1,3), H= 21 m. Teine puu 249 cm/21 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
1958.a õigusakt määrab vanuseks ca 180 a.

Asukoht: Võru-Räpina mnt 2.km-l. Ringteest Räpina poole 0,5 km, vasakul tee ääres.</span>


source: K
code: KLO4000552
name: Konnavere allikad
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Rakvere-Tapa mnt.-st põhjas, Valgejõe oru parempoolsel nõlval, Konnavere MÜ

Iseloomustus: Tõusu-ja langeallikad, ligi 50 m pikkusel alal (Eesti Ürglooduse Raamat, Tln.1990.a)</span>


source: K
code: KLO1200392
name: Konuvere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Märjamaa sovh. Konuvere külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.3</span>


source: K
code: KLO4001138
name: Koodiorg
type: pinnavorm
alt_id: 0.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Halliste sohv. Abja-Kanaküla mnt.4 km. Abja paluojast kariste järve ääres.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.6</span>


source: K
code: KLO1200266
name: Koogi põlispuude grupp
type: puistu
alt_id: 0.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Koogi küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.8</span>


source: K
code: KLO4000957
name: Koogila kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: pegmatiit 7,0*4,0*4,0 m üm= 21 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Ruhve sadama juures meres 30m rannast.   

Seisund hea. Kivi asub meres. Kameraalne hinnang. (Maarja Nõmm, 25.01.2018)</span>


source: K
code: KLO4001145
name: Kooli pettai
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Huvitav võrakuju Heas seisus. Ü= 278 cm (1,3), H= 11 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud)</span>


source: K
code: KLO4000626
name: Kooli pärnad (2 pärna)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: * 1) Ü=310 cm (1,3), H=23 m;
2) Ü=290 cm (1,3), H=22 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Rahuldavas seisukorras. 
1. Ü=310 cm (1,3), H=25 m. 
2. Ü=299 cm (1,0), H= 23 m (Eesti Põlispuud. mõõtja T. Napp 1996)

Asukoht: Oru kooli juures orus.</span>


source: K
code: KLO1200071
name: Koonu pargi põlispuud
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 6.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Väike-Maarja kolh. end. Koonu pargis</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.4</span>


source: K
code: KLO1200500
name: Koordi mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 5.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Purdi mk. Purdi asulas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.5</span>


source: K
code: KLO4001117
name: Koorküla koopad e. Põrguhaud
type: pinnavorm
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse alla võetud kui "Koorküla koopad (põrguhaud)" ENSV MN korraldus 13.03.1959. a. nr 331-k</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO1000415
name: Koorküla looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 352.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala moodustatakse Valga rajooni TSN TK otsusega nr 67 5. juunil 1964. a. riikliku kaitse alla võetud kohaliku tähtsusega maastiku üksikelemendi - Valgjärv koos teda ümbritseva metsaga 300 m kauguselt järve kaldaist - baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>352.9</span>


source: K
code: KLO1200122
name: Koorküla põlispuude grupp
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 6.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tõrva sovh. Koorküla rahvamaja juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.4</span>


source: K
code: KLO4000921
name: Koosi kivid; Koosi kivid (5)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: I kivi ÜM 20,5m
II kivi ÜM 16,0m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kurtna Linnukasv. NS; * Kurtna külast 0,8 km idas Koosi talu lähedal metsatulkas, tee ääres.</span>


source: K
code: KLO4000800
name: Kopli jalakas; Künnapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Viletsas seisus; Ü= 530 cm; H= 13 m; endine peaharu murdunud (Relve, 2011).
Halvas seisus. Ü= 458 cm (1,3), H= 15 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).
Jalaka mitu peaharu murdunud, säilinud üks suurem haru. Seest õõnes (Maarja Nõmm, KeA, 27.01.2017).</span>


source: K
code: KLO1200216
name: Kopli kalmistupark
type: kaitsealune park
alt_id: 8.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kopli ja Pelguranna tn. vahel (Põhja-Tallinn)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.7</span>


source: K
code: KLO4000811
name: Kopli tammed; (Tammed (3))
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3 puud: 1)  Ü= 428 cm (1.3); H= 19 m.
2)  Ü= 452 cm (1.3); H= 15 m.
3) Ü= 313 cm (1.3); H= 19 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
3 puud: 1. Heas seisus. Ü= 443 cm (1.3); H= 21 m.
2. Halvas seisus. Ü= 445 cm (1.3); H= 15 m.
3. Rahuldavas seisus. Ü= 328 cm (1.3); H= 19 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Kopli pere juures</span>


source: K
code: KLO4000077
name: Koplipargi kivi; Kopli (Kase) pargi kivikülv
type: rändrahn ja kivikülv
alt_id: 2.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kopli tn.
Kaitse alla võetud: 17.03.59

Iseloomustus: Tihe kivikülv koos suurte rabakivirahnudega S=2 ha
Kivikülvi tihedus ja suurusjärk on pargi erinevates osades erinev. Suured rändrahnud asuvad üksteise lähedal. Need on kõik rabakivid ja peamiselt viiburgriidi tüüpi. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 141; Tallinn 1991)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.5</span>


source: K
code: KLO4000628
name: Kordijaani tamm; (Kordiani tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Väga heas seisukorras. Ü= 330 cm (1,3), H= 13 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Väga heas seisukorras. Ü=330 cm (1,3), H=14 m. (Eesti Põlispuud. mõõtja E. Tomband 1998)

Asukoht: Kuusalu lasteaiast 100 m, spordiväljaku juures</span>


source: K
code: KLO4000079
name: Korgõmäe Ivannikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4,4 (pikkus)x3,2 (laius)x2,1 (kõrgus) Ü=11,1 pegmatiit (Ürglooduse raamat)</span>


source: K
code: KLO4001080
name: Kose allikad
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kose kiriku lähedal, Pirita oru nõlval rohumaal.

Iseloomustus: Esineb kolm allikat, mis moodustavad ahela ja annavad alguse ojale.</span>


source: K
code: KLO1200563
name: Kose-Uuemõisa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 24.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kose Eriinternaatkooli territooriumil Pirita jõe ääres.* Kosejõe kooli maaüksus. (endine nimi Kose-Uuemõisa park)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>24.2</span>


source: K
code: KLO1000499
name: Kostivere maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 111.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kostivere maastikukaitseala asub Harjumaal Jõelähtme vallas. Kaitseala on loodud 1959. aastal karstivormiderikka maastiku kaitseks. 2,5 km pikkusel ja 0,5 km laiusel karstialal neeldub Jõelähtme jõgi Kostivere asula juures ning tuleb maapinnale Jõelähtme vana silla juures. Jõe maaaluse tee piirkonnas esineb rohkesti mitmesuguseid karstivorme. Karstiala piirkonnas esineb arheoloogiamälestisi. Kaitseala pindala on 97,1 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>111.7</span>


source: K
code: KLO1200559
name: Kostivere mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 4.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>endine nimi Kostivere park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.2</span>


source: K
code: KLO4000983
name: Kotkakivi; Manija Kokkõkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit 6x3,2x3,5 m, üm 15,1 (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986)

Asukoht: Manilaiul</span>


source: K
code: KLO4000412
name: Kotkapesa mänd; (Mänd)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisus (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 300 cm (1,3); H= 20 m. Võra D= 9 m, võra algus 14 m. (maakat andmed, Relve projekt);
Ü= 300 cm (1,3); H= 20 m. Võra D= 9 m, võra algus 14,5 m. Puu rahuldavas seisus. Arvatav vanus 430 a. (Tartu 2000).
Asukoht: Ahunapalu küla, Vabnasaare soosaarel. Riigi metsamaal. Emajõe-Suursoo kaitsealal (Varasem kirjeldus: EPA Järvselja ÕKM Aunassaare vk.kv.19 er.12. Vabnasaare soosaarel).</span>


source: K
code: KLO4001219
name: Kreeka pähklipuu 2 vana puu võrset
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 30 cm (1,3), H= 7 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud);
Tolleaegne puu on murdunud. Juurevõsust on kasvanud uus puu.

Asukoht: Kõver tn 2A aias (34901:006:0160)</span>


source: K
code: KLO4001077
name: Krei allikad
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Krei küla läbivas orus, mis suubub Pirita jõe orgu.

Iseloomustus: 0,3 ha suurusel alal on 7 alalist allikat ning rohkete sessoonsete allikate kohti.</span>


source: K
code: KLO1200095
name: Kreutzwaldi park
type: kaitsealune park
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Võru linnas, Tamula järve ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO4001021
name: Kruusiaugu kivid (Kruusiaugu rändrahnud)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 kivi. Pikkused 6,7 ja 4,1 ; Laiused 5,9 ja 3,8; Kõrgused 2,2 ja 2,7; ümbermõõt 19,9 ja 11,7.
ÜM 17,5 ja 12,6 (H. Viiding, 1986)</span>


source: K
code: KLO1200190
name: Krüüdneri põlispuud
type: puistu
alt_id: 4.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Krüüdneri külas
Endine nimi: Krüüdneri park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.2</span>


source: K
code: KLO1200151
name: Kudina park ja puiestee
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 7.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kudina külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>7.5</span>


source: K
code: KLO1200094
name: Kudjape tammik
type: puistu
alt_id: 14
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaarma kolh. Kudjape kalmistust lõunas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>14</span>


source: K
code: KLO4000511
name: Kuhjakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,9x 5,1x 4,2m,üm 15,3m (H. Viiding, 1986)
6,2 X 4,0 X 4,2 m üm 17,8m .

Asukoht: Külmhoone seina ääres. Lahemaa RP.</span>


source: K
code: KLO1200123
name: Kuigatsi mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end. Kuigatsi Eriinternaatkooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.7</span>


source: K
code: KLO1000419
name: Kuimetsa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 46.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 13. märtsi 1959. a korralduse nr 331-k «Maastiku üksikelementide, dendraariumide ja katsekultuuride ning viljapuude ja viljapuuaedade riikliku kaitse alla võtmisest» alusel moodustatud Kuimetsa urgete baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>46.4</span>


source: K
code: KLO1200393
name: Kuimetsa põlispuud
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaiu kolh. Kuimetsa küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO4000081
name: Kuivajõe säng ja kaskede puiestee; (Kuivajõe säng; Kuivajõe säng ja kased)
type: pinnavorm
alt_id: 22.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuivajõe säng asub Harjumaal Kose vallas. Kuivajõe säng 3 km ulatuses neeldumiskohast allavoolu võeti kaitse alla 1960. aastal. Kuivajõgi neeldub maa alla umbes 200 meetrit Tallinn-Tartu maanteest lõunapool. Suurim karstihäil on 100 m lai ja 4 m sügav, selle neelamisvõime on 800-900 l/s. Mööda maapealset sängi voolab jõgi vaid suurvee ajal. Orus esineb mitu salajõe allikate rühma. Kaitseala pindala on 22 ha. Kaskede puiestee praktiliselt hävinud, ei oma lk väärtust (T.Napp 02.05.01)

Jõe säng maa alla minekust kuni Pirita j. suubum.
Pikkus 3 km.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>22.5</span>


source: K
code: KLO4000269
name: Kukeküla rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 5,8x 5,7x 2,2m, üm 19,3m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Saue vald, Töökoja kinnistu (katastritunnus 51801:001:0597) ja Pärnu mnt vahele jääv riigimaa. Kohe tee ääres. Tegemist on ajaloolise Kukekülaga.</span>


source: K
code: KLO4000454
name: Kuke-Miku kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 8,9 X 6,3 X 4,5 m , üm 23,4m
8,7x ?x 4,7m, üm 23,1m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Jägala mk.kv.71 er. 23. Kuke-Miku soo ääres.</span>


source: K
code: KLO4001152
name: Kukka kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 16,0 x 11,3 x 3,9 m, üm 41,5 m, maht (maapealne) 324 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kopli kinnistul, kat. nr. 63901:001:2531</span>


source: K
code: KLO4000931
name: Kukka põllukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 4,3x 3,3x 3,0m, üm 14,5m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: heinamaal</span>


source: K
code: KLO1200295
name: Kuksema põlispuud
type: puistu
alt_id: 3.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: J.-Jaani - Peetri mnt. ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.8</span>


source: K
code: KLO4001123
name: Kuldkollane kuusk; Kuldokkaline kuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 126 cm (1,3); H= 23 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).

Asukoht: Vanavälja küla (end.Änkküla), Sääse talu juures</span>


source: K
code: KLO1200296
name: Kulina mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kulina küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.1</span>


source: K
code: KLO4000467
name: Kullakannu kivi; (Kullahansu kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi.
Mõõtmed: 8,3 X 6,7 X 2,0 m, üm 23,4 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Rahvamaja lähedal 300m teest mäeveerul heinamaal. Lahemaa RP.</span>


source: K
code: KLO1000501
name: Kullamäe maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 5.4
same: K.KLO1000501
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kullamäe maastikukaitseala asub Viljandimaal Tarvastu vallas. Kaitseala loodi 1964. aastal Tarvastu jõe ääres oleva Kullamäe liivakivipaljandi kaitseks. 1998. aastal kaitseala veidi laiendati, et tõhusamalt kaitsta paljandit, seal asuvaid koopaid ning neid ümbritsevat maastiku. Jõeäärne paljand on kuni 12 m kõrgune ja selles on kolm koopaava, mis viivad kahte koopasse. Suurima koopaava laius on 2,5 m ja kõrgus 2,4 m. Kaitseala pindala on 5,4 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.4</span>


source: K
code: KLO4000214
name: Kullese künnapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 428 cm; H= 2,5 m; puu on hävimas, elus üks maadligi oks (Relve, 2011).
Rahuldavas seisus. Ü= 542 cm (1,3), H= 16 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus, on murdunud oksi. Ü= 546 cm (1,2), H= 17 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kullese talu lähedal</span>


source: K
code: KLO1200394
name: Kumna mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 4.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kumna küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.7</span>


source: K
code: KLO1200342
name: Kunda linnapark
type: kaitsealune park
alt_id: 10.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kunda linn</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>10.9</span>


source: K
code: KLO4000596
name: Kuninga mänd; (Mänd)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisus (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 335 cm (1,3); H= 33 m, võra algus 23 m, tüvemaht 11,5 m3. (maakat andmed, Relve projekt);
Ü= 335 cm; H= 33 m. Võra D= 8 m, võra algus 23 m. Tüvemaht 11,5 m3. Vanus 360 a. (1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000);
Seisund rahuldav. Ü= 325 cm (1,3); H= 33 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).
Asukoht: Järvselja looduskaitseala Järvselja sihtkaitsevöönd Liispõllu – Aravu tee ääres; riigimetsa maal (EPA Järvselja ÕKM Haavametsa tee kv.242 er.10. Järvselja dendroaia lähedal).</span>


source: K
code: KLO1200591
name: Kuninga tn. puiestee
type: puistu
alt_id: 0.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: V. Kingissepa tn. puiestee</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.6</span>


source: K
code: KLO1200395
name: Kuningapalu
type: puistu
alt_id: 5.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna NST Laeste külas end. Kuninga talu juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.3</span>


source: K
code: KLO4000927
name: Kupukivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Pegmatiit. 12,5 X 8,7 X 5,8 m, ÜM 33,2 m, maapealne maht 238 m3. Kuulub mahult vabariigi teise kümne hulka. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Kupu-Sõitme vahel Kupu talu</span>


source: K
code: KLO4000907
name: Kuradikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mignatiitgneiss (Läänemaa KKT, 2002)
Mõõtmed: 6,0 x 4,0 x 2,6 m, üm 15,0 m. (H. Viiding, 1986)
P= 5.6 m, L= 4.4 m, H= 1.9 m, Ü= 15.8 m.

Asukoht: End. Martna sovh.kesk-st 1km Haapsalu poole</span>


source: K
code: KLO4001045
name: Kuradikivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3,0x 2,0x 1,2m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Paladelt Heltermaa poole, vana Kärdla-Heltermaa mnt.ääres, maatüki katastri nr on 63901:001:1270</span>


source: K
code: KLO4000084
name: Kuradisadul
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 11,3x5,9x3,1 m, ü=28,4 m. 

Asukoht: rändrahn Kosel Nurmiku tn. 19 (Pirita)
Kat tunnus: 78402:208:5090
Kaitsealla võetud: 22.05.92

Iseloomustus: Sadulakujuline järskude külgede ja lameda, keskelt nõgusa laega tugevasti murenenud, arvukate kinnislõhedega viiburgiit-hiidrahn. 11,3x5,9x3,1 m, ü=28,4 m. Kivi paikneb klindiastangul, kus aluspõhjaks on kambriumi liivakivid. Need on paksult kaetud kvaternaarsete liivadega. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 150; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO4000637
name: Kuralase tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 325 cm (1,3), H= 13 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Kuusnõmme mk.kv.45-41 sihi piiri lah.. Kuralase talu.

Seisund hea. Tamm elujõuline, põhioksad elus, mõned alumised kuivanud. (Maarja Nõmm, Riste Nellis, 20.04.2017)</span>


source: K
code: KLO1000502
name: Kuremaa järveäärne puhkeala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 21.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuremaa järveäärne puhkeala asub Jõgevamaal Jõgeva ja Palamuse vallas. Ala võeti kaitse alla 1992. aastal eesmärgiga kaitsta Kuremaa järve põhja- ja kirderannas asuvat puhkeala ja sellega piirnevat tammesalu.  Kaitseala pindala on 21,1 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>21.1</span>


source: K
code: KLO1200470
name: Kuremaa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 26.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kuremaa ST, Kuremaa järve ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>26.2</span>


source: K
code: KLO4000624
name: Kurena pärnad; Kurena künnapuud
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 7 puud. Suurim puu Ü= 351cm (1,3), H= 20 m. (Ü varjeerub teistel puudel 158-351 cm ja H 16-20,5 m). (Relve projekt, maakat. andmed);
Seisukord hea. Suurim puu Ü= 360 cm (1,3), H= 17 m. Teised suuremad puud  Ü= 352 cm ja 270 cm, kõrgused mõlemal 16 m. (Eesti põlispuud.)

Asukoht: Kurena küla. Hiie talu</span>


source: K
code: KLO1000566
name: Kurese maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 524.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Pärnu Rajooni TSN Täitevkomitee 27. septembri 1976. a otsusega nr 253 kaitse alla võetud ja Pärnu Maakonnavalitsuse 12. juuli 1991. a määrusega nr 319 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse objektide kohta» kinnitatud maastiku üksikelemendi «Salumägi» baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>524.6</span>


source: K
code: KLO1200119
name: Kuressaare lossipark
type: kaitsealune park
alt_id: 6.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Kingissepa linnapark
Asukoht:Kuressaare linn    
Kuressaare lossipargi välispiir kulgeb Lossi ja Pargi tänava ristmikust piki Pargi tänava kaguserva kuni ristumiseni Kalda puiesteega, mööda selle lääne- ja kirdeserva ümber kindluse kuni Staadioni tänavani, mööda selle loodeserva kuni ristumiseni Allee tänavaga ning mööda Allee tänava edelaserva kuni Lossi ja Pargi tänava ristmikuni.
Kuressaare lossipargi sisepiir kulgeb mööda kindluse vallikraavi väliskülge ääristavat kaitserinnatist (glassiid).                                                                       

Iseloomustus: Tegemist on 1864. aastal rajatud ning tänapäeval küllaltki liigirikka (kokku 78 taksonit) maastikuliselt kauni pargiga, mida ilmestavad põlised alleed ja maalilised vaated. Park on suhteliselt hästi hooldatud ning korras ja 1996. aastal toimusid siin ka suuremad korrastustööd. Park on samuti kasvupaigaks mitmetele haruldastele ja põlistele puudele, mis on saavutanud siin silmapaistvad mõõtmed. Eelkõige pöögid, aga ka mitmed teised puud. Kõrgemate puude mõõtmed ulatuvad siin üle kolmekümne meetri. Kõrgeimateks puudeks osutusid berliini paplid (Populus x berolinensis), neile järgnevad mitmed saared (Fraxinus excelsior), pärnad (Tilia) jne. Isegi suhteliselt noorte lehiste  (Larix) kõrgus ulatub siin ligi 25 meetrini. Nii on siin kahe suurema puu kõrgus (edaspidi h) 25.0 m ning nende rinnasümbermõõdud (edaspidi ü) 185 ja 161 cm. Järgneva puu  h-24.5 m ja ü-103 cm. Jämedamate puude rinnasümbermõõt ulatub üle 300 cm, läbimõõt seega üle ühe meetri. Nendeks on mitmed saared (Fraxinus) ja paplid (Populus).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.1</span>


source: K
code: KLO4000438
name: Kuressaare tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 482 cm (1,3), H= 23 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. On kuivi oksi, õõnsus, naelad tüves, koort lõigatud. 
Ü= 468 cm (1,3), H= 22 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Mustla-Pahuvere mnt.ääres, 1 km Mustlast, Kuressaare talu õuel</span>


source: K
code: KLO1200208
name: Kurgja kalmistu põlispuud; Kurgja kalmistu metsapark
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vändra Katsesovh. end. Kurgja talu maadel</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.9</span>


source: K
code: KLO1000503
name: Kurgja Linnutaja talu maa-ala
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 103.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kurgja-Linnutaja kaitseala (ka Kurgja-Linnutaja talu maade kaitseala) asub Pärnumaal Vändra vallas. Ala võeti 1961. aastal kaitse alla Kurgja pargina, mis 1964. aastal laiendati Kurgja-Linnutaja kaitsealaks. Kaitseala hõlmab endiseid C. R. Jakobsonile kuulunud talumaid ja omab peamiselt kultuuriloolist tähtsust. Siin asub talu park ja Jakobsonide perekonna matmispaik. Kaitseala pindala on 103,8 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>103.8</span>


source: K
code: KLO1000504
name: Kurimetsa looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 52.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kurimetsa looduskaitseala asub Viljandimaal Karksi vallas. Kaitseala loodi 1998. aastal kaitsealuse liigi ja selle elupaikade kaitseks. Kaitseala pindala on 56,9 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>52.3</span>


source: K
code: KLO4000541
name: Kurisoo auk
type: pinnavorm
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Leisu-Harju tee ääres, Lassil</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO1200471
name: Kurista mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 1.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kurista asulas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.7</span>


source: K
code: KLO1200232
name: Kurista park; (Kurista metsapark)
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 5.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kurista küla

Iseloomustus: Vajab tugevat hooldusraiet.  Vabakujuline liigivaene põlispuudega park (41 liiki). Suuremad puud on harilikud pärnad (ümbermõõt 3,26 ja 2,88 m, kõrgus 26 m ja 29 m) ning harilik saar (ümbermõõt 2,92 m, kõrgus 31 m).</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.4</span>


source: K
code: KLO4000574
name: Kurista sanglepp; (Sanglepp)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Sanglepp on üsna halvas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 317 cm (1,3), H= 17 m. (maakat andmed, Relve projekt);
H= 17 m, Ü= 3,3 m (1,3), võra algus 2,5 m. (1983 a andmed (Ü 1998 a andmed, Tartu KKT 2000).
Asukoht: Kurista-Võnnu mnt ääres. Leppa maaüksusel. Eramaal.</span>


source: K
code: KLO4000553
name: Kurisu Jaani allikas
type: allikas
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Märjamaa mk. Rongu vk.kv.138 er.8</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO4000540
name: Kurisu neeluauk
type: pinnavorm
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kurisu küla servas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO1200378
name: Kurna mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 11
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Iseloomustus: Pargis kasvab Eesti jämedaim sanglepp. Ü= 430 cm (1,3). H. (Relve andmed. 1998, eesti põlispuud)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>11</span>


source: K
code: KLO1200588
name: Kurni tn. 5 aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kurni tn. 5 (78404:402:5490) (Nõmme)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO1200263
name: Kursi põlispuude grupp
type: puistu
alt_id: 2.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kursi küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.3</span>


source: K
code: KLO1000194
name: Kurtna maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 2820.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kurtna maastikukaitseala asub Ida-Virumaal Illuka, Jõhvi ja Toila vallas. Kaitseala loodi 1987. aastal sealse mõhnastiku ja järvede kaitseks. Mõhnastik paikneb Vasavere mattunud aluspõhjalise vagumuse kohal. Mõhnastik on 9 km pikk ja üle 3 km lai. Mõhnad on valdavalt põhja-lõuna suunaliselt piklikud, mille suhtelised kõrgused on 15-20 m. Siin on Eesti järvederikkaim ala, kaitsealale jääb üle 30 järve. Kurtna järvestik on lisaks oma järvede rohkusele märkimisväärne ka tüpoloogilise mitmekesisuse ja haruldaste liikide leiukohtade poolest. Järved on termokarstilise päritoluga. Suurim kaitsealale jääv järv on Kurtna Suurjärv (33 ha) ja sügavaim Kuradijärv (11,5 m). Kaitseala on üks Ida-Virumaa olulisi puhkepiirkondi. Kaitseala pindala on 2820,2 ha.

Kaitseala on moodustatud ENSV Ministrite Nõukogu 8. juuni 1987. a määrusega nr 319 «Vilsandi Riikliku Looduskaitseala kaitsetsooni ja Kurtna maastikukaitseala moodustamine» kaitse alla võetud ala baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2820.2</span>


source: K
code: KLO1200446
name: Kurtna mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: K/K "Oktoober" keskuses Kurtna külas Jõhvi-Kuremäe tee ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6</span>


source: K
code: KLO1000184
name: Kuulmajärve maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 1016.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuulmajärve maastikukaitseala asub Põlvamaal Veriora, Lasva ja Laheda vallas. Kaitseala on loodud 1983. aastal järve ning seda ümbritseva kaldavööndi ning põhjakaldal kasvava kuni 130-aastase okasmetsa kaitseks. Kihistunud huumusetoitelise järve suurus 6,1 ha ja sügavus 6 m. Järve taimestik on vaene, kuid seal leidub mitmeid väga haruldasi ränivetikaid. Järve ainsaks kalaliigiks on ahven.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1016.2</span>


source: K
code: KLO4000622
name: Kuusalu 7-haruline mänd; (Mänd; 7-haruline mänd; Seitsme haruga mänd)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisukorras. Ü=260 cm(1,3), H=11 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Heas seisukorras. Ü=287 cm (1,3), H=11 m. (Eesti Põlispuud. mõõtja E. Tomband 1998)

Asukoht: Kuusalu Remonditehase lähedal. Endiste aiamaade piiril</span>


source: K
code: KLO4000627
name: Kuusalu kiriku põlispuud; Kiriku pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>4 puud (Harju KKT, 2002)
Mõõtmed: h. pärn Ü=462 cm (1,3), H= 24 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Ü=457 cm (1,3), H=22 m. (Eesti Põlispuud. mõõtja E. Tomband 1998)

Asukoht: Kuusalu kiriku ees</span>


source: K
code: KLO1200396
name: Kuusiku mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 19.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kuusiku alevis katsebaasi juures, Rapla-Märjamaa tee</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>19.5</span>


source: K
code: KLO4000881
name: Kuuskede kuningas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 434 cm (1,3 m); H= 31 m (40 m); võra läbimõõt 10.5 m. Üldseisund on halb. Hargneb 1.3 m pealt. Kokku olnud 6 pea võrdset haru. Kagu-lõunaküljes kaks haru murdunud. Ülejäänud harudel tugev koorekahjustus (üraskirüüste) ja need poolenisti kuivanud. 

Mõõtmed: Ü= 420 cm (1,3), H= 33 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 430 cm (1,0), 450 cm maapinnal, H= 33 m. Eesti jämedaim har. kuusk. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Kil-Nõmme Nmm Kilingi mk.Mätliku vk.kv63-6 Raja t. Objekt jääb eramaale. Kasvab lähimatest teedest kaugel, endise talu kunagisel põllul. Praeguseks täielikult metsamaal. Loodesse jääb suurem lageraielank. Puu ümbrusest on ilmselt kõrvalasuva raie käigus eemaldatud ka puid ja võsa.</span>


source: K
code: KLO4000709
name: Kuusk-tuuleluud
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Tuuleluud. Puu: Ü= 60 cm (1,3), H= 6 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 60 cm (1,3), H= 9 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 62cm, h= 8,5m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Valgejõe paremal kaldal. Porkuni-Saksi tee ääres. Karumäe MÜ.</span>


source: K
code: KLO4000354
name: Kõiguste pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 368 cm (1,3), H= 20 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud). 
Pärn on elujõuline, oksad ulatuvad maani. Osa puu ümbrusest hooldatud, osa võsastunud (Maarja Nõmm, KeA, 01.02.2017).</span>


source: K
code: KLO1200105
name: Kõima mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Soontagana kolh. Kõimal, Pärnu-Jaagupi - Koonga mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.8</span>


source: K
code: KLO4000350
name: Kõljala tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Heas seisukorras, on kuivi oksi. Hargneb 2-3 m pealt. Võra läbimõõt 22-26 m. Ü= 340 cm (1,3); H= 24 m. (sept. 96, H. Kalbergi andmed, Relve projekt);
Heas seisus. On kuivi oksi. Ü= 345 cm (1,3); H= 24 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Kõljala talu juures</span>


source: K
code: KLO4000647
name: Kõlleste mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ümbermõõt 350 cm, kõrgus 7 m (1972);
ümbermõõt 385 cm, kõrgus 15 m(1982);
Rahuldavas seisus. Ü= 378 cm (1,3), H= 17 m. (Eesti põlispuud. 1997 a andmed).

Asukoht: Kõlleste vald,  Krootuse küla (endine Kõlleste) Krootuse-Karilatsi tee ääres vasakut kätt põllu peal.
Tähis juures (Põlva KKT 2002)</span>


source: K
code: KLO4000298
name: Kõlli-Tooma tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 340 cm (1,3), H=14 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Heas seisukorras. Välimus tagasihoidlik. Ü=355 cm (1,3), H=18 m. (Eesti Põlispuud. mõõtja H. Relve 1998)

Asukoht: EPT Kose osakonna keskuses. Kose-Uuemõisa kaupluse ees</span>


source: K
code: KLO1200179
name: Kõnnu dendraarium
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 6.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rajamist alustas 1984.aastal Endel Kaljuvee. Asub tema eramaal. 1989.aastaks oli dendraariumis 100 liiki. Ida-Virumaal jääb Kõnnu dendraarium liigirikkuse poolest alla vaid Oru pargile. Esineb haruldasi puid nagu amuuri nulg, tsissuselegine vaher, Middendorffi kask, naastuline kikkapuu, Browni kuslapuu, amuuri maakia, Glehni kuusk, sale pihlakas, amuuri pärn.
Kaitse alla on võetud 1993.a. 

Asukoht: Illuka vallas Kõnnu külas Jõuga-Illuka tee ääres.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.2</span>


source: K
code: KLO1200284
name: Kõnnu puistu
type: puistu
alt_id: 6.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>endise nimega Kõnnu park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.7</span>


source: K
code: KLO4001092
name: Kõnnu tammed
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Raikküla kolh. Keo külas end. Kõnnu talu juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO4001085
name: Kõnnu tammed
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kohila sovh. Mälivere küla Lohu jaamast 2km läänes</span>


source: K
code: KLO1000505
name: Kõnnumaa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 5743.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõnnumaa maastikukaitseala asub Raplamaal Kehtna, Käru ja Kaiu vallas. Praeguse Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisu kuuluvatest loodusobjektidest võeti esimesena 1961. aastal kaitse alla Keava mäed. Järgnesid 1964. aastal Paluküla Hiiemägi ja 1981. aastal Keava, Loosalu ja Palasi raba. Oma praegustes piirides on Kõnnumaa MKA 2000. aastast. Kaitseala eesmärk on Keava, Loosalu ja Palasi rabade, Keava-Esku ja Paluküla-Sillaotsa mandrijää servamoodustiste ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse. Kaitsealale jääv Paluküla Hiiemägi on Lääne-Eesti kõrgeim koht (106,4 m ümp). Kaitsealale jäävad ka muistse Keava linnuse linnamägi ja Linnaaluste muinasasula alad, mis on muinsuskaitse all. Kaitseala pindala on 5743,6 ha.

Kaitsealune linnuliik: Aquila chrysaetos. (Keskkonnaekspertiis, 1999)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5743.6</span>


source: K
code: KLO1000570
name: Kõpu looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 3079.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõpu looduskaitseala asub Hiiumaal Hiiu vallas. 1962. aastal võeti kaitse alla Ristna rannik ning mitmed praeguse Kõpu LKA-le jäävad kaitstavate liikide kasvukohad. Lisaks võeti 1973. aastal kaitse alla Linnaru mäed. 1999. aastal moodustati Kõpu maastikukaitseala. Oma praegustes piirides on Kõpu LKA alates 2007. aastast. Kaitseala eesmärgiks on loodusmaastike, erinevate maastikuelementide ja koosluste ning kaitsealuste liikide kaitse. Maastikuelementidest on esindatud Antsülusjärve, Litoriina- ja Limneamere rannamoodustised. Linnaru mägedes asuv Koplimägi (63 m) on Lääne-Eesti saarestiku kõrgeim tipp. Kaitstavatest liikidest on esindatud I kategooriasse kuuluv lehitu pisikäpp, II kategooria taimeliikidest jugapuu, luuderohi, rand-ogaputk ja rand-orashein. Kaitseala koosneb 16 lahustükist, mille kogupindala on 3079,9 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3079.9</span>


source: K
code: KLO4000215
name: Kõpu saar; Oja küla saar
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tornimäe mk. kv.112 er.20, Kõpu vk., Ojaküla.
Objekt hävinud.

Iseloomustus: 30.nov. 1988.a. 2m kõrguselt maha murdunud</span>


source: K
code: KLO4000474
name: Kõpu suurkivi; Lepistepao suurkivi; Kõrgessaare suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi. 
Mõõtmed: 10,0 x 8,0 x 6,0 m, üm 27,6 m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Putkaste mk kvartal 118 (1996 a korraldus).</span>


source: K
code: KLO4000861
name: Kõrgemäe pettai
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 321 cm (1,3), H= 18 m, (90 a, maakat andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Tüvi õõnes põletamisjälgedega. Ü= 298 cm (1,3), H= 21 m. Ristimänd (tüvesse raiutud riste). (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: teest 3 m.</span>


source: K
code: KLO1200097
name: Kõrgepalu puiestee (põlispuude grupp)
type: puistu
alt_id: 4.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Kõrgepalu park puiesteega
Asukoht: Varstu sovh. Kõrgepalus, Kangiste-Tsooru tee ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.3</span>


source: K
code: KLO4000744
name: Kõrgessaare kask
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ümbermõõt hargnemiskohas (1 m kõrgusel) 440 cm, kõrgus 20 m (1972);
 Väga heas seisus. Ü= 490 cm (0,1), H= 28 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Ruusa sovh. Leevakul, Kõrgessaare talu juures
Tähis juures (Põlva KKT 2002)</span>


source: K
code: KLO1200553
name: Kõrgessaare park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 1.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kõrgessaare vald, Kõrgessaare alevik
Seisund: looduskaitseline väärtus puudub, plaanis kaitse alt maha võtta (M.Kesküla Hiiumaa KKT 2008)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.5</span>


source: K
code: KLO4000085
name: Kõrgetüveline sarapuu
type: puu ja puudegrupid
same: K.KLO4000085
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Corylus colurna.
Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 150 cm (1,3), H= 12 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Rahvusraamatukogu park e Tuvi park</span>


source: K
code: KLO4000086
name: Kõrtsitaguse tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 417 cm (1,3 m); H= 19,5 m (40 m); võra läbimõõt 28,5 m. Heas seisus. Võras leidub siiski väiksemaid kuivanud oksi.
Puu kasvab haritava põllu servas, tüve ümber on tekkimas lehtpuuvõsa. Võra on lai ja dekoratiivne – hargnedes 2,5 m kõrguselt mitmeks haruks. Tüve loodeküljes on kuni 2,5 m kõrguseni lõhe.

1991 õ.-a Ü=3,82, h=21

Asukoht: Pärnu-Tallinna maantee lähedal.</span>


source: K
code: KLO1000265
name: Kõrvemaa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 20653.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrvemaa maastikukaitseala asub Järva-, Harju- ja Lääne-Virumaal. Praeguse Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu kuuluvatest loodusobjektidest võeti esimesena 1957. aastal kaitse alla Aegviidu-Nelijärve piirkond. 1971. aastal laiendati kaitseala piire ning nimetati ümber Kõrvemaa maastikukaitsealaks. Kaitseala põhieesmärk on sealsete vahelduvate pinnavormide, soo-, lammi- ja metsakoosluste ning kaitstavate liikide elupaikade kaitse. Kaitsealal on rohkesti oose ja sandureid, samuti kaks mõhnastikku. Aegviidu ümbruses leidub mitmeid järvi, neist tuntumad on Aegviidu Nelijärved. Kaitseala ulatuslikud soo- ja metsaalad pakuvad turvalist elupaika inimpelglikele loomadele sealhulgas kaljukotkastele. Kõrvemaa on tihedalt seotud ka A. H. Tammsaare elu ja tegevusega.

Kõrvemaa Riikliku Maastikukaitseala ülesandeks on säilitada looduslikult kauneid, maastikuliselt ja teaduslikult väärtuslikke jää-aja servakuhjatiste, vallseljakute, allikaliste jõgede ja järvede süsteeme, omapäraseid metsatüüpe (uhtlammimets), rabasid voorjate rabasaarte ja laugastega. Maastikukaitseala on põhiliselt tasandikuline, ulatudes üle merepinna 60-80 m. Kõrgemaks punktiks on Valgehobuse mägi Mägede mõhnastikus (106,9 m). Rohkesti leidub kaitsealal oose. Mõhnastikke on kaks - Mägede ja Taganurga. Ulatuslikult esineb sandureid, Jägala jõe ääres ka rannikuluiteid. Peale Jägala jõe asuvad siin tema lisajõed Mustjõgi, Jänijõgi koos Liivoja ja Tarvasjõega. Järvi on 12 - Nikerjärv, Vahejärv, Urbukse, Sisaliku, Ahvena, Linajärv, Purgatsi, Jäneda, Kalijärv, Kreo Linajärv, Suur Kalajärv ja Väike Kalajärv. Suurim järv on Urbukse (4,6 ha), sügavaim on Purgatsi (13 m). (Metsakorralduse materjalid)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>20653.4</span>


source: K
code: KLO4001001
name: Kõrvi suurkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Graniit. 8,5x6,8x2,5 m, ü=22,3 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986)

Asukoht: Suurekivi soo, Kõrvi talu, Paistu-Sultsi mnt-st 2 km.</span>


source: K
code: KLO4000884
name: Kõrvi tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 582 cm (1.0 m). Mõõtmine teostati 1 m kõrguselt, kuna alaosas laienev juurekael ja kõrgemal toimub juba hargnemine. H= 18 m (40 m). Võra läbimõõt 31,5 m. 2 haru milliste ümbermõõdud vastavalt 333 ja 380 cm. Seisund väga hea. Tegu on üksiku suure ja ilusa puuga mida saab iseloomustada ka kui suursugust. Märgatavaid kahjustusi pole. Ühtlase võraga, milles üksikud kuivanud oksad. Hargneb1,4 m kõrguselt kaheks haruks.

Mõõtmed: Ü= 555 cm (1,3), H= 19 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 565 cm (1,3), H= 22 m. Pärimuse järgi istutatud 1800 a. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed). 

Asukoht: Pärnu jõe paremal kaldal. Objekt jääb eramaale. Paikneb Pärnu jõe kõrgemal nõlval, jõest umbes 80 m kaugusel. Puu jääb elumaja hoovi serva (oksad ulatuvad hoovi), lageda rohumaa ja külatee ääres. Ümbrus korrastatud. Loodes rajatud lillepeenar (ulatud võra alla). Puu on teelt hästi vaadeldav.</span>


source: K
code: KLO1200397
name: Kädva põlispuud
type: puistu
alt_id: 2.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Künnapuude grupp. Suurim halvas seisus, haru murdunud ja tüvi õõnes.
Ü= 465 cm (1,3), H= 23 m. (mai 97, Relve andmed, Eesti põlispuud).
Teised puud veel Ü= 265, 233 jne. On ka saari.

Asukoht: Kädva küla lähedal end. Tamsi talu juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.6</span>


source: K
code: KLO4000799
name: Kägi-Jaani tamm; Käägijaani tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Halvas seisus. Ü= 672 cm (1,3), H= 10 m. (97a maakat. andmed, Relve projekt);
Halvas seisus. Ü= 685 cm (1,3), H= 9 m. (2000 a Relve andmed, Eesti põlispuud).
Tamme üks kahest põhiharust murdunud, lisaks mitmed väiksemad murdunud oksad. Seest õõnes (Maarja Nõmm, KeA, 27.01.2017).

Asukoht: end.Käägivälja krundil. Välja talu põllul.</span>


source: K
code: KLO4000587
name: Käharpea mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Pahkla külas "Kahara" talu juures.
Käharpea talust, mille õuemaal mänd kasvas, ei ole järel enam ühtegi hoonet.</span>


source: K
code: KLO1000508
name: Käina lahe-Kassari maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 5681.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Käina lahe-Kassari maastikukaitseala asub Hiiumaal Käina vallas. Juba 1939. aastal võeti kaitse alla Kassari ja Vaemla lahe tervisemudaalad. 1962. aastal moodustati kaks eraldi kaitseala: Kassari saare maastikukaitseala ja Käina lahe ornitoloogiline kaitseala. 1998. aastal moodustati nende põhjal üks ühine maastikukaitseala, mille eesmärgiks on  kaitsta lindude rändepeatus- ja pesitsuskohta, Käina lahte ning Kassari poollooduslike kooslustega pärandkultuurmaastikku. Käina lahes leiduvad suured ravimuda varud, samuti pesitseb ja peatub seal palju linde, nagu merikotkas, naaskelnokk, hüüp, niidurüdi. Kassari saare maastikule on iseloomulikud kadastikud, rannaniidud ja liigirikkad aruniidud. Siin leidub rohkelt kaitsealuseid taimeliike nagu II kaitsekategooria veripunane koldrohi, tui-tähtpea, hall soolmalts, kaljukress ja mitmed käpalised. Kaitseala üldpindala on 5681,2 ha, sellest 2475,4 ha moodustab mereala.

I kat: merikotkas, 
II kat: naaskelnokk, hüüp, niidurüdi
II kat taimed: liht-randpung, tui-tähtpea, balti sõrmkäpp, alpi litterhein, peen jänesekõrv

Pesitsevad liigid: Botaurus stellaris, Circus aeruginosus, Haliaeetus albicilla, Lanius collurio, Podiceps auritus, Porzana porzana, Recurvirostra avosetta, Sterna albifrons, Sterna hirundo, Sterna paradisaea, Tringa glareola.

Läbirändavad liigid: Branta leucopsis, Cygnus columbianus, Cygnus cygnus, Grus grus, Pluvialis apricaria. (K. Möller, 1998)

Kaitsealused taimeliigid: Dactylorhiza fuchsii, Liparis loeselii. (Keskkonnaekspertiis, 1997; K. Möller, 1998)

Turism: Orjaku mäel linnuvaatlustorn. Õpperada: Orjakus saab täiendust pidevalt juurde, väliauditoorium Laisma silla lähedal Esiküla karjamaal. (M. Jeeser 2002)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5681.2</span>


source: K
code: KLO1000509
name: Kämbla looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 164
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kämbla looduskaitseala asub Harjumaal Kose vallas. Kaitseala loodi 1991. aastal Oti botaanilis-zooloogilise kaitsealana. Kämbla looduskaitseala nime sai kaitseala 1998. aastal. Kaitseala eesmärgiks on kaitsta sealseid haruldaste loomade, nagu  I kategooriasse kuuluva lendorav elupaiku ja kaitstavate taimeliikide: kaunis kuldking, eesti soojumikas ja mitmete käpaliste kasvukohti. Kaitseala metsi läbivad mitmed lubjarikaste allikatega soonikud. Kaitseala pindala on 164,7 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>164</span>


source: K
code: KLO1200192
name: Käo park; Käo metsapark
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Käo külas

Iseloomustus: Vabakujuline liigivaene puistu kaitstavate põlispuudega (36 liiki).
Osaliselt hooldatud, vajab vaadete avamist.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.4</span>


source: K
code: KLO4000387
name: Kärbla tamm; Harilik tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Läbimõõt 21 m.  Ü= 354 cm (1.3); H= 15 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus: Ü= 375 cm (1.3); H= 17 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Lõpe talu</span>


source: K
code: KLO1200268
name: Kärde park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kärde küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.8</span>


source: K
code: KLO1200452
name: Kärdla linnapark
type: kaitsealune park
alt_id: 5.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kärdla linnas Uue ja Posti t. vahel</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.2</span>


source: K
code: KLO4000515
name: Kärdla rannakivi; Kärdla rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,5x 3,5x 3,0m, üm 14,8 (H. Viiding, 1986; Ürglooduse rmt., 1994))

Asukoht: Kärdla supelrannas Rannapargi juures restoran "Rannapaargu"ees.</span>


source: K
code: KLO1200453
name: Kärdla rannapark
type: kaitsealune park
alt_id: 4.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kärdla supelranna juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.3</span>


source: K
code: KLO1200111
name: Kärla pastoraadi park
type: kaitsealune park
alt_id: 4.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Kärla põlispuude grupp, Kärla park (kuni 19.10.2018)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.4</span>


source: K
code: KLO4000865
name: Kärsna kadakas; (Reinu kadakas; Karstna kadakas)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Püramiidjas. Ü= 139 cm (1,3), H=8 m (maakat andmed,Relve projekt);
Heas seisus: Ü= 145 cm (1,3), H= 13 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Joosu-Paidra tee, Reinu talu juures (Rael Orasson), Väimelast 10 km.</span>


source: K
code: KLO1200306
name: Käru mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 13.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Käru alevis, end. koolimaja juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>13.4</span>


source: K
code: KLO4000347
name: Käru tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Heas seisus. Puud on remonditud. Läbimõõt u. 16 m. Ü= 310 cm (1,3), H= 21 m. (mai 97, Relve andmed, Relve projekt).

Asukoht: end. Käru k/n õuel</span>


source: K
code: KLO1000287
name: Kääpa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 2296.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee 28. juuni 1961. a otsusega nr 8 «Loodusikaitse maa-alade kinnitamisest rajoonis» kaitse alla võetud Tammeluha kaitseala baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2296.2</span>


source: K
code: KLO4000761
name: Kääriko jalakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 261 cm (1,3), H= 23 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 275 cm (1,0), H= 22 m. (1998 a. andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Pahovere-Mustla mnt.ääres, Kääriko talu õueaiamaal.</span>


source: K
code: KLO4000270
name: Köösi künnapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed. Halvas seisus.  Ü= 350 cm (1,3), H= 21 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 372 cm (1,1), H= 20 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Mustla-Männaste teelt 3.5km. Köösi talu</span>


source: K
code: KLO1000295
name: Kübassaare maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 517.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kübassaare maastikukaitseala on moodustatud Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee 18. detsembri 1973. a otsusega nr 22 «Kohaliku kaitse alla võetavate looduskaitseobjektide täiendava nimekirja kinnitamine» kaitse alla võetud Kübassaare laialehise metsa baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>517.4</span>


source: K
code: KLO4000523
name: Kükita Suurkivi; (Varbola rändrahn)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 21,1 m, h 3,5 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Vardi mk.Varbola vk.kv178er1(79) ? 
Kükita teeristi lähedal</span>


source: K
code: KLO1200373
name: Külma talu park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Lagedi raudteejaamast 2 km</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.3</span>


source: K
code: KLO4000611
name: Külmakindel pirnipuu; (Külmakindla pirnipuu seemik; Seemikpirnipuu)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Puu heas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 139 cm (1,3); H= 13 m. (1974, 1999, Tartu KKT)
Asukoht: Elva tn 8 aias</span>


source: K
code: KLO4001110
name: Külmakindel pirnipuu; (Pirnipuu)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 152 cm (1,3) (1999 a andmed, Tartu KKT 2000).
Asukoht: Algne Pälsoni tn 3. Praegu Pepleri tn 32.</span>


source: K
code: KLO4001074
name: Külmaveski allikad ja allikajärv
type: allikas
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Ulvi-Kabala mnt-st N pool, Külmaveski A-2 ja Ugala A-37 MÜ

Iseloomustus: 3 lähestikku asuvat tõusuallikate rühma, ligi 250 m pikkusel alal (Eesti Ürglooduse Raamat,Tln.1990.a)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO4000681
name: Künnapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väga heas seisus (Timm, 2010).
Asukoht: Kaagvere kooli maaüksus; Kaagvere mõisa pargis internaatkooli ees. Riigi maal.</span>


source: K
code: KLO4000873
name: Künnapuu nn. Ohvrijalakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 437 cm (1,3 m); H= 21 m (40 m); võra läbimõõt 16,5 m, hargneb 3 m pealt. Seisund hea, võras kuivanud oksi, all noort võsa (vahtrad, künnapuud)

Mõõtmed: Künnapuu. Ü= 420 cm (1,3), H= 20 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 420 cm (1,3), H= 24 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Puu kasvab Massu tee kõrge teetammi servas. 20 m kaugusele kirdesse jääb settekaev.</span>


source: K
code: KLO4001109
name: Künnapuud; (Pulmajalakad)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 4 puud, keskmine kõrgus 13 m, ümbermõõt 1,0-1,5 m,võra kõrgus 1-2 m. Seotud legendiga.  (Rakvere Metsamaj.järelevalvepk. LK obj., Tln.1981.a)

Asukoht: Savalduma karstijärvede kõrval</span>


source: K
code: KLO1200535
name: Künnapuude loodusliku leviku ala
type: puistu
alt_id: 0.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Luua Kõrgem Metsakool kv.24 er.5</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.5</span>


source: K
code: KLO1200376
name: Laane asunduse tammede allee
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Paluküla-Kädva-Lungu teeristil</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.8</span>


source: K
code: KLO4000218
name: Laane pärn; (Pärnad)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 422 cm; H= 26 m (Tartu 2000).
* Objekt hävinud. (Tartu 2000).

Asukoht: Laane pere aias</span>


source: K
code: KLO4000812
name: Laane tammed
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 puud: 1)  Ü= 289 cm (1.3); H= 19 m, 
2)  Ü= 359 cm (1.3); H= 17 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus.
1. Ü= 300 cm (1.3); H= 20 m, 
2. Ü= 368 cm (1,3), H= 17 m (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Laane talu</span>


source: K
code: KLO1200124
name: Laanemetsa park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Mõisa aias leidub pärn, mis juba maast haruneb ( d 4 ja 3,7), teise pärna d04,2. Lisaks ka 5 tateri vahert (d kuni 1 m). (Eesti Loodus 2/1936)

Asukoht: end Tahe sovh. Laanemetsa külas, Valga-Võru mnt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.4</span>


source: K
code: KLO4000419
name: Laanemetsa pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. on kuivi oksi. Ü= 482 cm (1,5), H= 31 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
Ü=543 cm, H=32,5 m. Seisund rahuldav (Urmas Roht, Margit Turb 2007)

Asukoht: Laanemetsa küla, Laanemetsa pargis</span>


source: K
code: KLO4000420
name: Laanemetsa tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 488 cm (1,5), H= 24 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
Ü=510 cm, H=27,7m. Seisund hea (Urmas Roht, Margit Turb 2007).

Asukoht: Laanemetsa küla, Laanemetsa pargis</span>


source: K
code: KLO1200125
name: Laatre park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 4.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end Laatre sovh. keskuse juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.5</span>


source: K
code: KLO4000498
name: Labidakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>* Migmatiitgraniit. 11,3 x 5,2 x 3,4 m, üm 24,1 m; maapealne maht 80 m3. (H. Viiding, 1986)
* Ürglooduse raamatu andmed
10.4*6.0*3.3; ü=24,4 (E. Pirrus 1997)
Mahult Viljandimaa suurim. Korrapärase piklik-ellipsoidse põhiplaani ja püstseintega rahn. Üsna maapinnal paiknev. Pind sammaldunud ja krobeline, idakülg huvitavalt murenenud ja justkui korrapärasteks plokkideks jagunenud. 
Karu talu peremees jutustanud, et kivi külge ehitatud onnis varjas end tsaari sõjaväe eest "metsakaabakas" Jaak, kes kivi peal ube kasvatanud ja ümbruskonna taludest lambaid varastanud.
Rahnu e "Müstilist kivi" külastas sageli helilooja Mart Saar
* üm 27; 10,3x5,5x3,17. Peeneteraline hall graniit. Varem olnud siis "Kivi" talu, milla laut ühe küljaga vastu kivi toetanud. Lähedal asuvaid luiteahelikke kutsutakse ka "Kivimägedeks". (Eesti Looduus 4/1935)</span>


source: K
code: KLO4000869
name: Laekvere mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: ÜM= 2,91 m; H= 9,5 m; Võra läbimõõt 10,0 m (Eesti Metsakorralduskeskus, 1986);
Heas seisus. Ü= 300 cm (1,3), H= 9.5 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 305cm, h= 8,25m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Paasvere-Rakke tee ääres, 500 m enne Laekvere alevikku, Kõrgemäe MÜ,</span>


source: K
code: KLO4001159
name: Lagakivi (Laagri rändrahn; Sassikivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 10,5*8 m, kesk kõrgus 0,9 m, max kõrgus 1,4 m, ümbermõõt 28,6 m.

Asukoht: Võru mm Vastseliina mk kv 151 er 6 ja 7 piiril</span>


source: K
code: KLO4001007
name: Lahmuse kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 4,7x 3,7x 3,0m, üm 12,4m (H. Viiding, 1986);
Ürglooduse raamatu andmed
5,0*4,3*2,9; ü=13,3 (E. Pirrus 1997)

Asukoht: Lahmuse pargi lähedal. Altveski talu.

Iseloomustus: Ümardunud püramiidja kujuga püstiste külgedega, alusel laienev rahn. Jalamil väiksemad kivid. Põhjakülg sammaldunud. Mitmed korrapäratud kinnislõhed.</span>


source: K
code: KLO1200184
name: Lahmuse park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Lahmuse Eriinternaatkool,kooli juures, S-Jaani - Vändra mnt.läänes

Iseloomustus: Rajati 19. saj. keskel mõisnik von Rathlezi poolt. Vahelduva reljeefiga segastiilis park. Põhiosa moodustab paisjärve ääres olev vabakujuline terrassidena järvele laskuv puistu. (21.08.1990 Viljandi MV määrusnr 296)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.1</span>


source: K
code: KLO4001000
name: Laiakivi rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 8,0x - x3,3 m, ü=21 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H.Viiding, 1986);
Ürglooduse raamatu (1997) andmed
8,3*5.1*3,1; ü=21,6 (E. Pirrus 1997).

Asukoht: Viljandi-Kilingi-Nõmme mnt. 0.7km W.

Iseloomustus: Ümarkontuuriline, lapik, edelasse laskuva laega rahn, mille kallutatud lael amfiteatrilise kujuga suur lohkvorm, läbimõõduga 3-4 m. Laieneb alusel. Paikneb osaliselt maa sees.
Rahnuga seotud muistend: Rootsi ajal olla kivil elusalt põletatud nõid - siitpeale kivi öösiti hiilgavat. Samuti olevat talumees teinud kivil tuld, et peibutada mõisaprouat.</span>


source: K
code: KLO1000512
name: Laidevahe looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 2454.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Laidevahe looduskaitseala asub Lõuna-Saaremaal Pihtla ja Valjala vallas. Kaitseala on moodustatud 2002. aastal looduskaitseliselt väärtusliku märgalade kompleksi – Laidevahe lahe ja saarestiku, rohkete jäänukjärvede, ohustatud poollooduslike koosluste ja seal esinevate kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks. Kaitseala on oluliseks veelindude pesitsus- ja rändepeatuspaigaks. Kaitseala on ka rahvusvahelise tähtsusega märgalade (Ramsari alade) nimestikus. Kaitseala pindala on 2454,6 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2454.6</span>


source: K
code: KLO1000052
name: Laidu saare looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 18.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Laidu saare kaitseala asub Saaremaal Mustjala valla rannikumeres Küdema lahes. Ala on kaitse alla võetud 1965. aastal ornitoloogilise keelualana merelindude, sealhulgas haha pesitsusala kaitseks. Laidu saarel ulatuvad loodesse ja itta neemikud, saare absoluutne kõrgus ulatub kuni 3 meetrini. Saare keskosa on kaetud kadastikuga.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>18.8</span>


source: K
code: KLO1000237
name: Laiksaare looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 401.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asub Häädemeeste ja Saarde vallas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>401.3</span>


source: K
code: KLO4001126
name: Laiuse pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 435 cm (1,3); H= 19 m. (Maakat. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 429 cm (1,3); H= 25 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).

Asukoht: Laiuse kiriku pargis.

Iseloomustus: Olevat istutatud Karl XII poolt 1701. a.</span>


source: K
code: KLO4000895
name: Lalli lühterkuusk; Vastseliina kuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kuusk (6 haruga) "Vastseliina kuusk" (30.04.1966)
Mõõtmed: Kuue haruga kuusk. Ü= 282 cm (1,3), H= 20 m, (90 a, maakat andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 183 cm (1,3), H= 20 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
Saetud oksi. Võra raadius 5 m.
Murdunud 2013 (Keskkonnaamet, 2013).

Asukoht: Saaluse tee ääres Lalli talu juures. Lalli m/ü</span>


source: K
code: KLO1200167
name: Lammasküla park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: R.Pälsoni nim. sovh.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.7</span>


source: K
code: KLO1000513
name: Langevoja juga
type: juga
alt_id: 1.9
same: K.KLO1000513
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Langevoja joa kaitseala asub Ida-Virumaal Sillamäe linnas ja Vaivara vallas. Paepõhjaline org ja joastik on kaitse alla võetud 1959. aastal. Joa kõrgus ulatub erinevatel andmetel 3,3 - 5,2 meetrini. Sõtke jõe orgu läänest laskuval Langevojal on ka samanimeline joastik, enam kui 4 m kõrguse astanguga. Oja on uuristanud paari meetri sügavuse oru, mis joa kohal ja sellest pärivoolu laieneb paarikümne meetrini. Umbes 5 meetri ulatuses enne joa astangut langeb vesi astmeliselt 1,2 meetrit. kaitseala pindala on 1,9 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.9</span>


source: K
code: KLO1200093
name: Lasinurme pargi põlispuud
type: puistu
alt_id: 1.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Pälsoni sovh. Lasinurme park</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.4</span>


source: K
code: KLO4000088
name: Lasnamäe paljand
type: pinnavorm
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Oktoobri teel
Oktoobri tee süvendi ida sein vanast paemurrust all-linna poole.(ürglooduse raamat)

Iseloomustus: Üle 300 m pikk aluspõhja paljand kogupaksusega 11m alates Kunda lademest kuni Uhaku lademeni, selle alumised kihid kaasaarvatud. Lasnamäe lademe stratotüüp. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 68; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO4000089
name: Lasnamäe vana paemurru paljand
type: pinnavorm
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Asukoht:Sikupilli linnajaos (Lasnamäe)

Iseloomustus: Paljanduvad Uhaku lademesse kuuluvad Väo kihistu ülemised ja Kõrgekalda kihistu alumised kihid. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 72; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO4000090
name: Lastepäevakodu kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Asukoht:E. Vilde tee 72 õuel (Mustamäe)</span>


source: K
code: KLO4001235
name: Laugu astang
type: pinnavorm
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: end. kooli lähedal

Iseloomustus: Kasvavad vahtrad, jalakad, saared, pärnad, lepad ning kased. Ilmestab kohalikku maastikku</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO4000311
name: Laugu jalakas; Laugu künnapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitse alla võetud jalakana, tegelikult künnapuu.
Mõõtmed: Seisund halb; Ü= 547 cm; H= 21 m; üks haru murdunud (Relve, 2011).
Rahuldavas seisus. Ü= 540 cm (1,3), H= 30 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).
Künnapuu üks põhiharu täiesti murdunud, teine osaliselt murdunud. Jalamilt kasvab üks noorem tüvi (Maarja Nõmm, 27.01.2017).

Asukoht: end. Laugu Kooli juures, Kägi-Mihkli talu lähedal külatee ääres.</span>


source: K
code: KLO1000168
name: Laukesoo looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 2555.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Laukesoo looduskaitseala asub Harjumaal Kose vallas. Laukesoo on üks soodest, mis võeti kaitse alla 1981. aastal sookaitsealade moodustamise käigus. Kaitseala põhieesmärgiks on suure, puhta vee varudega rabamassiivi kaitse. Laukesoost saab alguse ka Pirita jõgi. Kaitsealal asuvad suured sookurgede pesitsus- ja sügisese läbirände kogunemisalad. Kaitseala pindala on 2555,9 ha.

Kaitstavad linnuliigid: Grus grus, Aquila chryseatos. (Keskkonnaekspertiis, 1999)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2555.9</span>


source: K
code: KLO4000722
name: Lauli kadakad (12)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 12 puud. Heas seisus. Kesk Ü=0,5 m, H= 6-7 m.
(aug. 96, K. Kuru andmed, Relve projekt). Eesti põlispuudes samad andmed (1998 a andmed).

Asukoht: Kraavi talu, Lahemaa RP</span>


source: K
code: KLO4000455
name: Laulimäe kivi; (Laulumäe kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rabakivi. 15,9 x 13,1 x 5,0 m, üm 43,2 m , maht (maapealne) 317 m3. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Jägala mk.kv. 71 er.23.</span>


source: K
code: KLO4000924
name: Launiidu kivi; (Laoniidu kivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 7,7 X 7,1 X 3,1, üm 22,9 m. 
Rabakivi. 7,2x 7,1x 3,4m, üm 25,0m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Maalahe lõunakaldal</span>


source: K
code: KLO1200262
name: Leedi põlispuude grupp
type: puistu
alt_id: 4.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Leedi küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.1</span>


source: K
code: KLO4001228
name: Leetse suured rahnud; Leetse rändrahnud (2)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>6 suurt rahnu end mõisast 0,3 km loodes; 10 rahnu end. mõisast lääne pool, kõik rabakivid
Mõõtmed: Suurimad: I 12,8x8,5x4,3 m, II 16,0x5,0x5,0 m (õ.-a andmed 17.03.1959 nr 25; H. Viiding, 1986)

Asukoht: Leetse mõisa lähedal,eriotstarbeline maa</span>


source: K
code: KLO4000303
name: Leetselja kadakad
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 3 puud. Rahuldavas seisukorras. 1) Ü= 117 cm (1,3), H= 9 m (võra algab 1,4 m kõrguselt, võra läbimõõt 4 m),
2) Ü= 90 cm (1,3), H= 10 m,
3) Ü= 85 cm (1,3), H= 7,5 m. (märts 97, Relve projekt, T. Koppeli andmed);
Seisukord rahuldav. Suurim puu Ü= 118 cm (1,2), H= 9 m. (Eesti põlispuud. Mõõdetud 1998).

Asukoht: 1,8 km Nurstest Käina poole tee ääres karjamaal.</span>


source: K
code: KLO1200454
name: Lehmja tammik
type: puistu
alt_id: 12.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lehmja tammiku kaitseala  asub Harjumaal Rae vallas. Kaitseala on moodustatud 1960. aastal. Tegemist on salumetsailmelise tammikuga, mis asub suhteliselt kõrgemal moreenseljandikul. Liigirikka alustaimestikuga (varju luste) ja hõreda alusmetsaga puistu. Tammede vanus on 200-260 aastat. Kaitseala pindala on 11 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>12.3</span>


source: K
code: KLO4000091
name: Lehola kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kõva, keskmise-kuni jämedateraline hallikasroosa rabakivirahn. 6,3x3,4x1,9m ü=16,1m (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 160; Tallinn 1991)

Asukoht:Lehola bussipeatuse juures E. Vilde tee 71 lähedal  (Mustamäe)
Kaitsealla võetud: 22.05.92</span>


source: K
code: KLO1000268
name: Lehtsaare looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 379.5
same: K.KLO1000268
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lehtsaare looduskaitseala asub Viljandimaal Suure-Jaani vallas. Kaitseala moodustati 1992. aastal kaitsealuste linnuliikide elupaikade kaitseks. Ala on valdavalt metsane, kuid esineb ka kidurate mändidega kuivendatud rabamaastikku. Kaitsealale jäävad metsise mängu- ja püsielupaigad. Kaitseala pindala on 381 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>379.5</span>


source: K
code: KLO4000738
name: Lehtse kokkukasvanud tammed; Lehtse kaks paaristamme
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 2-harulist puud. Heas seisus. H= 22 m. Ü= 105 cm (1,3); H= 17 m. (80 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Suurem puu Ü= 560 cm (0,0); H= 25 m. Teine puu Ü= 585 cm (0,0), H=26,5 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: End Lehtse kolh. pargis. Tõõrakõrve ja Pruunaküla vahel</span>


source: K
code: KLO1000263
name: Leidissoo looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 8221.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Leidissoo looduskaitseala asub Läänemaal Noarootsi, Nõva ja Lääne-Nigula vallas. Kaitseala moodustati 2002. aastal eesmärgiga kaitsta Sendri soo ja Leidissoo maastikukompleksi ning seal levivaid nii liigivaesid kui ka liigirikkaid lagemadalsookooslusi. Samuti soodes elavate kaitsealuste loomaliikide, kaljukotka, rabapüü, sookure jt, elupaikade kaitseks. Kaitseala pindala on 8221,4 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8221.4</span>


source: K
code: KLO1000275
name: Leigri looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 461.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Leigri looduskaitseala asub Hiiumaal Hiiu vallas. Kaitseala moodustati 1998. aastal kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitseks. Kaitseala südamiku moodustab madala ja hõreda männikuga Leigri soo. Ala loode- ja põhjaosas on paiguti levinud looduslikult kujunenud märjad okas- ja lehtpuu segametsad. Kaitseala pindala on 461,1 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>461.1</span>


source: K
code: KLO4000093
name: Leinakask (2 puud); Arukase kultivarid (leinavorm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Betula pendula "Youngii" (leinavorm).
Mõõtmed: 2 puud. Suurem heas seisus. Ü= 105 cm (1,3), H= 13 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud). 

Asukoht: Keemia tn. 41. End. Krameri puukool-aed.</span>


source: K
code: KLO1200361
name: Lellapere põlispuud
type: puistu
alt_id: 1.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kehtna NST Lellapere külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.4</span>


source: K
code: KLO1200409
name: Lelle mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 20.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Põllu külas, Lelle mk. juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>20.8</span>


source: K
code: KLO4000534
name: Lemeti kivi; (Lemmeti suurkivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 22,0m (H. Viiding, 1986);
Suurim kõrgus 5,2 m, suurim ÜM=22 m (1981.a. metsakorraldus);
üm 22; 8,0x4,25x5,25. Prismakujuline, millel üks külg veidi väljapoole suunatud. (Eesti Loodus 1/1935)

Asukoht: Käsmu küla, rannas Lahemaa RP</span>


source: K
code: KLO4000894
name: Lemmjõe tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 452 cm (1,3), H= 19 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 490 cm (0,7), H= 23 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Lemmjõe-Kõpu jõe ääres. Soomaa RP. Lemmjõe ja raudna jõe ühinemiskoht</span>


source: K
code: KLO4001005
name: Lepakose rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Graniit. 6,1x 4,8x 2,9m, üm 17,1m (H. Viiding, 1986);
Ürglooduse raamatu andmed
6.5*5.9*2.8;  ü=18,0 (E. Pirrus 1997)

Asukoht: Lepakose talu

Iseloomustus: Ümarkontuuriline lapik rahn, järsu laskuva lõunaküljega.
Nähtavad mõned kinnislõhed. Sammaldunud</span>


source: K
code: KLO4000094
name: Lepasalu allikad
type: allikas
alt_id: 3.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 22.05.92
Asukoht:Mustamäel 43. KK (Tehnikagümnaasiumi) juures pargis</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.8</span>


source: K
code: KLO4000725
name: Lepiku mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Ü=3,25 m, h=17m (1981);
Rahuldavas seisus. Ü= 325 cm (1,3), H= 19 m. (Eesti põlispuud. 1997 a andmed).

Asukoht: Kahkva-Räpina mnt. ääres vasakut kätt tee ääres põllu peal.
Paigaldatud infostend ja pink, tähistatud (Põlva KKT 2002)</span>


source: K
code: KLO4000562
name: Lepiku pärnad
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaiu kolh. Kuimetsa külas end. Lepiku talu lähedal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO4000576
name: Lepna pappel
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kanada pappel. Heas seisus. Ü= 417 cm (1,3), H= 22 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).
Paplil üks põhiharu murdunud. Puu ümber tihe noor võsa (Maarja Nõmm, KeA, 01.02.2017),

Asukoht: Lepna talu juures. Maadevahe jõe ääres.</span>


source: K
code: KLO1000515
name: Lepna tammik
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 16.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lepna tammiku kaitseala  asub Saaremaal Valjala vallas. Tammik võeti kaitse alla 1959. aastal puistu kaitseks. Tegemist on endise tamme-puisniiduga, mis on praeguseks metsaks kujunenud. Reljeef on nõrgalt lainjas, paiguti, eriti idaosas esineb ohtralt rändkive. Tammede vanus on 65-195, keskmiselt 105 a. Kaitseala pindala on 16,1 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>16.1</span>


source: K
code: KLO4000889
name: Lesenaise pedajas; (mänd "Lesenaise pedajas")
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mänd on heas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 393 cm (1,3); H= 14 m, võra algus 5 m. Puus õõnsus 1,5*0,4 m. (1981, 1998, 1999 a mõõtmised, Tartu KKT 2000). Eesti põlispuudes samad põhiandmed. Seisund hea.

Asukoht: Kuristalt 1 km läänes Piiri ja Männi pere lähedal. Pedaja maaüksusel. Eramaal.</span>


source: K
code: KLO4000095
name: Lesta kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Järskude külgede ja lameda, ebatasase laega kõva roosakas või helehall pegmatiitrahn. 4,8x3,9x2,2m ü=13,4 m (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk163; Tallinn 1991)

Asukoht:Kakumäel Lesta bussipeatuse juures (Haabersti)
Kaitsealla võetud: 22.05.92</span>


source: K
code: KLO1000516
name: Letipea maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 608.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Letipea maastikukaitseala  asub Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas. Ala võeti ornitoloogilise kaitsealana kaitse alla 1992. aastal, pesitsevate ja läbirändavate lindude, rannikukoosluste ja maastike kaitseks. Kaitsealal asub 2 suurt rändrahnu: Ehalkivi (maapealse mahu järgi Eesti suurim 930 m3) ja Tagaküla-Suurkivi. Kaitseala pindala on 604,7 ha.

Kaitsealused linnuliigid: Crex crex, Tadorna tadorna, Haliaeetus albicilla, Bubo bubo, Cygnus olor, Melanitta fusca.

Kaitsealune taimeliik: Lathyrus japonicus subsp. maritimus. (Keskkonnaekspertiis, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>608.8</span>


source: K
code: KLO4000882
name: Libatse tamm; (Tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 539 cm (1,3 m); H= 17 m (40 m); võra läbimõõt 21 m. Heas seisukorras. Omapärase kõveriku ja pahkaderohke puu üldine seisukord hea. Võra hargneb 3 m kõrguselt kaheks ja seal leidub siiski ka mõningaid suuremaid kuivanud oksi. Ühe meetri kõrgusel tüves 15 cm läbimõõduga auk. Suuremad oksad tugevalt sammaldunud. Puu ümbrus on hooldatud ja heas korras, puu alla kahele küljele on paigaldatud üles suunatud kunstvalgustus, võra edelapiiril asub asfalteeritud parkimisplats, võra kagupiirile on püstiatud kolm lipumasti.

Mõõtmed: Ü= 510 cm (1,3), H= 18 m. (maakat. andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 525 cm (1,3), H= 20 m. Palju pahkasid. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Endise "Edasi" kolh. uue keskusehoone ees muruplatsil eramaal.</span>


source: K
code: KLO1000200
name: Lihula maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 6653.9
same: K.PLO1001140
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lihula maastikukaitseala asub Läänemaal Lihula vallas ning osaliselt Pärnumaal Koonga vallas. Lihula maastikukaitseala võeti kaitse alla Lihula soostiku ja sealsete kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks 1998. aastal. Alal on oluline roll lindude rändepeatuspaigana ja pesitsusalana (kaljukotkas on Lihula rabas pesitsenud juba üle 100 aasta). Kaitsealustest taimeliikidest kasvab Lihula rabas massiliselt porssa. Kaitseala pindala on 6653,9 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6653.9</span>


source: K
code: KLO1000021
name: Liigikaitseala (Tõstamaa)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 24.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>kaitstava loomaliigi elupaik</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>24.7</span>


source: K
code: KLO4000502
name: Liigvalla orjakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2,0x 1,5x 1,5m (H.Viiding, 1986);
2,0 x 1,5 x 1,4 (m), ÜM=5,4 m. Kivimitüüp-rabakivi (Eesti Ürglood Raamat, Tln.1990.a.)  

Asukoht: Porkuni MK, end.Varangu MK kv.131/132 vahelisel sihil</span>


source: K
code: KLO4000870
name: Liigvalla "Orjatamm"
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 400 cm (1,3), H= 22 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 440 cm (1,3), H= 24 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 452cm, h= 25m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Liigvalla pargis</span>


source: K
code: KLO4000096
name: Liiva jaama rahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Roosa pegmatiitrahn. 6,5x5,7x3,6m ü=18,8m. Järskude külgede ja ümarja ebatasase lae ning maapealses osas täiesti sileda pinnaga. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 184; Tallinn 1991)

Asukoht: Kalmistu tee 22 küttelao õuel (Nõmme)
Kat tunnus: 78404:403:0010
Kaitsealla võetud: 22.05.92</span>


source: K
code: KLO4000378
name: Liiva mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Halvas seisus. Latv kuivanud. Ü= 260 cm (1,3), H= 24 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Halvas seisus. Tuleks LK alt välja arvata. (1998 a andmed, Eesti põlispuud)

Asukoht: Holstre-Lolu tee ääres 2.5 km Holstrest, Palu talu maa. Loodi Looduspark</span>


source: K
code: KLO1200140
name: Liiva park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 29.01.1959
Asukoht:Park on lõunas ja kagus ümbritsetud kiviaiaga ning põhja- ja lääneservas piirneb teeradade ning teega.(H.Sander, 1996, aruanne)
Iseloomustus: Park, mille näol on algselt tegemist endise pastoraadi ümbrusega hõlmab praegu J. Smuuli nim. Muhu Põhikooli  ümbritseva ala ja on suhteliselt liigivaene ning intensiivse tallamise ja vähese hooldatusega. Teatud väärtus on tal suurte  vahtrate (Acer platanoides) ja hariliku vahtra kultivari nn. punaselehise vahtra (A. platanoides 'Swedleri') ja hall haava (Populus canescens)  kasvupaigana.(H.Sander, 1996, aruanne)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.6</span>


source: K
code: KLO4000522
name: Liiva rändrahn; (Rändrahn;Tumala rahn; Tumala-Liiva suurkivi; Lillevälja (Kaasiku) suurkivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: ü=19,7 m, k=3,2 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Orissaare,Tumala,end.Liiva külas, Lillevälja talu lähedal.

Kivi ümber väga tihe lehtpuuvõsa. (Maarja Nõmm, 27.06.2017)</span>


source: K
code: KLO4000392
name: Liivaaugu tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisukorras. Hargneb 1,2 m pealt.
Ü= 695 cm (1,0), H= 17 m. (Relve projekt, maakat andmed);
Heas seisukorras. Ü=702 cm (1,3), H=24 m. (Eesti Põlispuud. mõõtja H. Relve 1998);
Ü= 3,0 ja 5,12 m. Puu H= 17,5 m ja Ü= (1,0) 6,95 m. Võra läbimõõt 28 m (Harjumaa KKT)

Asukoht: Liivaaugu talu. Keila-Paldiski ja Keila-Vasalemma raudteede ristumiskohas.</span>


source: K
code: KLO4000832
name: Liivaku tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Halvas seisus. Kuivab. Ü= 510 cm (1,3), H= 20 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).
Ü=541 cm, H=23 m. Seisund halb. Kuivamas. Vanus hinnanguliselt kuni 400 aastat (Urmas Roht, Margit Turb 2007).

Asukoht: Liivaku talu lähedal.</span>


source: K
code: KLO4000536
name: Liivasoo hallkivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 15,7, h 2,2 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Valgu-Nurtu mnt.1.km 500mO</span>


source: K
code: KLO1200114
name: Liiva-Varbuse maanteelõik; Liiva-Varbuse MKA
type: puistu
alt_id: 163.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: V.Sassi nim.sovh., "Kalevi" ja "Rahu" kolh. Maanteelõik koos kahepoolse 50 m laiuse loodusliku ja rajatud haljastusega.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>163.3</span>


source: K
code: KLO1200519
name: Liivi mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 4.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kullamaa kolh. Liivi külas, Haapsalu-Märjamaa mnt. ääres</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.2</span>


source: K
code: KLO4000368
name: Liivi tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Põlemisjäljed. Ü= 433 cm (1,3), H= 23 m. (mai 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Liivi talu. Atla jõe kaldal</span>


source: K
code: KLO4001022
name: Lilli rändrahn; (Mihkli talu rändrahn; Lilli kivi; Rändrahn)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Pikkus 8,5 m, laius 5,5 m, ümbermõõt 20,4 m. Rabakivi. Harjal 10 väikest kultuselohku, on ka muinsuskaitse all. 

Kaitse alla võetud 01.07.1940.a.</span>


source: K
code: KLO4000915
name: Linamaa kivi (2); (Linnamaa kivid)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivigraniit (Läänemaa KKT, 2002)
Mõõtmed: Kaks rändrahnu:
I kivi 10,0 x 8,0 x 3,7 m, üm 26,0 m,
II kivi: 4,9x 2,8x 3,0 m, üm 16,7 m. (H. Viiding, 1986);
1) P= 8.6 m, L= 6.5 m, H= 3.6 m, Ü= 24.1 m,
2) P= 6.2 m, L= 3.4 m, H= 2.6 m, Ü= 16.1 m.

Asukoht: Mussa-Linamaa talu</span>


source: K
code: KLO4000127
name: Lindakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 6,7x 5,9x 4,5m, üm 17,4m. (H. Viiding, 1986)
- x - x3,1 m, ü=13,7 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25)

Asukoht: Ülemiste järve idakaldal

Lindakivi on laiemas mõttes neli kõrvuti asetsevat rabakivirahnu, milledest suuremate mõõtmed on I 7,1x5,2x5,1m ü=19,2m; II 5,4x5,3x2,5m ü=16,3m. Kivid lebavad paesel järvepõhjal, kuid nende külje alla on vesi kandnud liiva ja paekilde. Suurima rahnu idakülje allosas on kivi pinnale kirjutatud aastaarvud 1826, 1887, 1901, 1908, 1960, 1970, 1971, 1975, mil Lindakivi jäi järve veepinna erakordselt suure alanemise tõttu kuivale. Arvukad muistendid Lindakivi kohta räägivad peamiselt tema tekkest. Kõige enam on levinud legendid, mille järgi on kivi kukkunud Kalevi naise Linda põllest. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 187; Tallinn 1991)</span>


source: K
code: KLO4000993
name: Linda-Neitsi e.Lodikivi; Linnamäe kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:8,5 x 5,7 x 5,5 (m), ÜM= 24,5 m. Kivimitüüp : rabakivi (H.Viiding,1986.a) 

Aukoht: Kadrinast 2kmNW, Lodi MÜ,  Kallukse MKA.</span>


source: K
code: KLO1000517
name: Lindi looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 1100.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Lindi looduskaitseala  asub viie lahustükina Pärnumaal Tõstamaa ja Audru valla piiril. Praeguse kaitseala piiresse jäävad hariliku jugapuu levimisalad võeti kaitse alla juba 1958. aastal. 1981. aastal sookaitsealade moodustamisel võeti ühe soona kaitse alla ka Lindi raba. 1999. aastal liideti Lindi raba ümbruses esinevad kaitstavate liikide leiukohad ja elupaigad üheks looduskaitsealaks. Kaitseala eesmärgiks on kaitsealuste taimede kasvukohtade ja loomade elupaikade, sooalade ja neid ümbritsevate metsade kaitse. Lindi soo on tekkinud Litoriinamere laguunis, kõrge luiteseljandikuga piiratud nõos. Luitevalli taga moodustuvad järvekesed, mis enamikus kesksuveks kaovad. Kaitseala pindala on 1100,8 ha.

Haudelinnud: Haliaeetus albicilla, Ciconia nigra, Podiceps auritus, Grus grus, Tetrao tetrix, Pluvialis apricaria, Tringa Glareola, Tringa ochropus, Tringa totanus, Cuculus canorus, Caprimulgus europaeus, Alauda arvensis, Anthus pratensis, Anthus trivialis, Motacilla alba, Troglodytes troglodytes, Erithacus rubecula, Saxicola rubetra, Turdus philomelos, Turdus iliacus, phylloscopus collybita, Phylloscopus trochilus, Ficedula hypoleuca, Lanius collurio, Fringilla coeleles.

Kaitseala külastavad ka: Circus aeruginosus, Columba oenas, Apus apus, Dryocopus martius, Dendrocopos major ja Carduelis spinus.

Kaitsealused taimeliigid: Listera cordata, Epipactis helleborine, Taxus baccata.
(Keskkonnaekspertiis, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1100.8</span>


source: K
code: KLO4001008
name: Linnamäe rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,0x 3,0x 1,3m, üm 15,6m (H. Viiding, 1986)
* Ürglooduse raamatus uuemad mõõtmisandmed puuduvad. On seal Olustvere valla all.
Madal lapiku kujuga rahn
Looduskaitseline seisund halb. Tihedas võsas

Asukoht: Lõhavere linnamägi (kirdes) 300 m</span>


source: K
code: KLO1200528
name: Linnape park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine nimi: Linnape põlispuude grupp
Asukoht:Lehtse kolh. Linnape asulas, Rägavere-Ambla tee</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO4001281
name: Linnu pere pärn
type: puu ja puudegrupid
alt_id: 0.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Voldi küla, Linnu maaüksusel (77301:002:1391). Pärn hävis naabermaja peremehe sõnul 1980-ndate aastate paiku äikesetormis. Puus olevat elanud mesilased ja kui puu tormis keskelt pooleks lõhenes saadud sealt mett.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.9</span>


source: K
code: KLO1200368
name: Linnu tee 83 aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 28.05.93
Asukoht:Linnu tee 83 (Kristiine)
kat. tunnus 78407:701:6891</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.1</span>


source: K
code: KLO1200367
name: Linnu tee 87 aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitsealla võetud: 28.05.93
Asukoht:Linnu tee 87 (Kristiine)
kat. tunnus 78407:701:4810</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO1000518
name: Linnulaht
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 285.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Linnulaht – Linnulahe (varem ka Väike laht) kaitseala asub Saaremaal Kaarma valla ja Kuressaare linna territooriumil. Kaitseala moodustati 1927. aastal Väikese lahe lindude koduna. Linnulahes on Eesti suurima naerukajakate koloonia ja ka teiste veelindude pesitsus- ja rändeala. Tegemist on merest eraldunud madalaveelise jäänukjärvega, mis on 2,7 km pikk ja kuni 0,6 km lai madalaveeline, tugevasti mudastunud ja taimi täis kasvanud vananev veekogu. Järv on olnud regulaarselt ornitoloogide uurimisobjektiks. Kaitseala pindala on 285,4 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>285.4</span>


source: K
code: KLO1000519
name: Linnutaja linnamägi
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Linnutaja linnamäe kaitseala asub Jõgevamaal Saare vallas Vooremaa idapiiril Linnutaja oja ääres. Ala võeti maastiku üksikelemendina kaitse alla 1964. aastal. Linnutaja linnamägi asub Tarakvere oosisüsteemis vallseljakul. Linnamägi on valli ja vallikraaviga oosi laiemast kirdeotsast eraldatud. Linnutaja linnamägi on ka muinsuskaitse all. Kaitseala pindala on 4 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4</span>


source: K
code: KLO4000755
name: Lipp-lapi punane tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 191 cm (1,3), H= 26 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 217 cm (1,3), H= 29 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Vana-Karistest 1 km kaugusel, Lipp-lapi talu pargis</span>


source: K
code: KLO4000321
name: Lipumäe tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisus. Haruneb 2-ks, 1 m kõrguselt. 
Mõõtmed: Ü= 347 cm (0,5), H= 18 m. (mai 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Lipumäe talu õuel</span>


source: K
code: KLO4001285
name: Liulaske kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ruskavere küla, Otsa maaüksus (71302:001:0126). Kivi paikneb tee ääres rohumaa servas. Kivi on väga madal ja seega võib kergesti märkamatuks jääda. Kivi on ühest küljest tugevasti pragunenud, ülemine tipp on purustatud. Samuti on kivi ümber väiksemaid kive.</span>


source: K
code: KLO4000359
name: Lobi ussikuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Latv murdunud. Ü= 130 cm (1,3), H= 14 m. (aug. 96, K. Kuru andmed, Relve projekt). Eesti põlispuudes samad andmed (1998. a andmed).

Asukoht: Sagadi mk. kv.6 er 11. Lahemaa RP.</span>


source: K
code: KLO4000558
name: Lohu allikad
type: allikas
alt_id: 0.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Keila jõe vasakul kaldal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.6</span>


source: K
code: KLO1200379
name: Lohu mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 12.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kohila sovh. Lohu külas osakonna keskuse juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>12.8</span>


source: K
code: KLO4000634
name: Lohusalu tammed (2)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Mõlemad puud rahuldavas seisukorras. 1) Ü= 590 cm (1,3), H= 14 m, seest õõnes, vajaks plombeerimist;
2) Ü= 400 cm (1,3), H= 12 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Mõlemad puud rahuldavas seisukorras.
1) Ü= 621 cm (1,3), H= 17 m, vajaks plombeerimist. Haruneb 1,3 m kõrguselt,
2) Ü= 415 cm (1,3), H= 13 m. (Eesti põlispuud. Mõõtnud E. Tomband 1998);
Üks on kuivanud, kuid siiski huvitav. (T. Napp märts 2002)

Asukoht: Esimene Lohusalus klindi all, pangast 300 m. Teine Lohusalus klindi all           

Kaitstava üksikobjekti üks tamm on elujõuline, kuid teine tamm on kuivanud aga seisab tüvel püsti (pole veel hävinenud). Kaitstava üksikobjekti seisundit kontrollisid 14.01.2019 Tiina Napp ja Tanika Ojasild.</span>


source: K
code: KLO4000366
name: Loigu keerdkadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 116 cm (1,3), H= 8 m. (Relve projekt, maakat. andmed);
Ü= 133 cm (1,3), H= 8 m. (Eesti põlispuud. Mõõtja E. Tomband 1998)

Asukoht: Loigu talu sissesõidutee ääres põlluservas</span>


source: K
code: KLO1200504
name: Lokuta mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 1.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Türi linnas, 3. lastepäevakodu juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.1</span>


source: K
code: KLO1000520
name: Loode tammik
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 55.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Loode tammiku kaitseala  asub Saaremaal Kaarma vallas. Tammik võeti kaitse alla 1959. aastal. Loode tammik on kohati puisniiduilmeline vana looduslik puistu. Metsakooslus on liigirikas kõigis oma rinnetes. Loode tammiku puude vanim põlvkond on vähemalt 450 a. vana, rohurindes leidub rohkelt kaitsealuseid taimeliike (tõmmu käpp, kuldking, nurmlauk, kärbesõis jne.). Loode tammikus on leitud 3 Eesti punasesse raamatusse kantud seeneliiki, haruldaseid liblikaid ja mardikaid. Kaitseala pindala on 55,8 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>55.8</span>


source: K
code: KLO1000521
name: Loodenina (6 km) rand
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 180.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Loodenina kaitseala (Loodenina (6 km) rand) asub Saaremaal Kaarma valla ja Kuressaare linna territooriumil. Ala võeti kaitse alla 1965. aastal veelindude, eeskätt luikede rändepeatuskohana. Kogu ala (6 km pikkune rannariba) on enamasti niiske kuni märg rannaniit, kohati roostikuga kaetud. Paiguti ulatuvad sisse madalad luitelise iseloomuga karbonaatsele alusmaterjalile kantud liivaseljandikud. Kaitseala pindala on 180,4 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>180.4</span>


source: K
code: KLO1000241
name: Loodi looduspark
type: maastikukaitseala
alt_id: 3485
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Loodi looduspark asub Viljandimaal Viljandi vallas. Looduspark loodi 1992. aastal ühendamaks piirkonnas asuvaid kaitse- ja puhkealasid kogupindalaga 7800 ha. 1997. aastal eraldati looduspargist Viljandi maastikukaitseala ja looduskaitseliselt väheväärtuslikke haritavaid maid. Mitmed looduspargi osad on juba varem kaitse alla võetud (Paistu ürgorg 1959; Sinialliku allikas, järv ja linnamägi, Kindrali mägi, Loodi-Püstmäe lehisepuistu, Heimtali park ja Tõllamägi 1964). Looduspark on moodustatud looduslikult mitmekesise maastiku, tasakaalustusalade ja haruldaste liikide elu- ja kasvupaikade kaitseks. Looduspargis on esindatud mitmed eriilmelised loodus- ja pärandkultuurmaastikud, haruldaste ja hävimisohus liikide kasvukohad ning elupaigad, kaitstavad looduse üksikobjektid põlispuud, rändrahnud, paljandid. Looduspargi pindala on 3485 ha. Sinialliku linnamäe lähedal asuv Siniallikas on tuntud ka ohvriallikana (Sinialliku allikas, järv ja linnamägi); Sinialliku järve põhjaotsas kasvab Sinialliku alpi seedermänd (Ü= 240 cm); Ramsi asula lähedal on Rahetsema mänd (Ü=328 cm). Vaatamisväärsusteks on ka veel Loodi-Püstmäe euroopa lehise puistu, Paistu ürgorg (Paistu ürgorus on hulgaliselt liivakivi paljandeid, neist suurim 15 m kõrge ja 23 m lai “Loodi põrgu”), Polli mäed (huvitava mitmekesise pinnamoega, suhtelise kõrgusega kuni 35 m), Polli tamm (Ü=626 cm), Mustjärve kaldal asuv Holstre Kindralimägi (mäele on maetud Holstre mõisa viimane omanik kindral von Berg),. Tilli kadastik, Nõmme liivik (lainjas tasandik, mis on enamuses kaetud männimetsaga), Mäemets, Heimtali park.

Kaitsealused taimeliigid: Listera ovata, Gymnadenia conopsea, Platanthera bifolia, Dactylorhiza incarnata,Dactylorhiza maculata, Dactylorhiza fuchsii. (P. Kiristaja, 1998)
Pesitsevad liigid: Dryocopus martius, Picoides tridactylus, Picus canus.
Teised kaitsealused loomaliigid: Rana arvalis. (K. Möller, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3485</span>


source: K
code: KLO1200196
name: Loodna põlispuud
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 3.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Loodna küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.7</span>


source: K
code: KLO4001086
name: Lopa paljand
type: pinnavorm
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljandis koobas (25 m) allikaga nn "Lopa põrgu".

Asukoht: Abja-Nuia mnt.6 km Nuia poole, vasakule 0.5 km talude juurest Lopa oja äärde.</span>


source: K
code: KLO4000439
name: Losu kuusk; Kuusk "Hiiekuusk"
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Ü= 405 cm (1,3), H= 21 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Rahuldavas seisus. Ü= 263 cm (1,3), H= 25 m. ümbritsetud traataiaga. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Losu k. Usse talu juures</span>


source: K
code: KLO4001095
name: Luha kääbusmänd; Rõngu kääbusmänd; Rõnga kääbusmänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Oletatav vanus 60 a.
Suurim puu heas seisus. Omapärane kääbusjas vorm.
Mõõtmed: Ü= 150 cm (1,1), H= 4 m. (mai 97, T. Troskini andmed, Eesti põlispuud).
Lähedal veel 2 puud.

Asukoht: Rõnga talu põllul</span>


