# places

source: K
code: KLO1200152
name: Vihterpalu mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 5.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vihterpalu küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.2</span>


source: K
code: KLO1000438
name: Viidumäe looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 2611.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viidumäe looduskaitseala asub Saaremaal Lümanda ja Kihelkonna vallas. Ala võeti kaitse alla 1957. aastal. Kaitseala põhieesmärk on loodusliku kompleksi - haruldased liigid, kooslused ja elupaigad, kaitse. Kaitseala mitmekesine pinnamood on kujunenud jääajajärgsel ajal ja ulatub praeguseks kuni 59 m üle merepinna. See on Saaremaa kõrgem ja ühtlasi ka kõige vanem piirkond. Kaitseala silmapaistvaim pinnavorm on Antsülusjärve rannaastang, mis kulgeb pikisuunas läbi kogu praeguse Viidumäe ja jaotab kaitseala kaheks, astangust kõrgemaks ja kuivemaks metsaalaks ning madalamaks, kohati soostunud alaks. Metsaga on kaetud umbes 85% Viidumäest, need on enamasti männikud, kohati haruldase tamme alusmetsaga. Soode all on ~10% alast. Viidumäe allikasood on kuulsad seal kasvavate taimharulduste poolest (nt saaremaa robirohi, alpi võipätakas, lõhnav käoraamat, tömbiõieline luga jt). Kaitseala pindala on 2611,1 ha.
Pesitsevad liigid: Aegolius funereus, Caprimulgus europeaus, Dryocopus martius, Grus grus, Haliaeetus albicilla, Lanius collurio, Picus canus, Sylvia nisoria, Tetrao tetrix, Porzana porzana, Columba oenas.
Läbirändajad: Coracius carrulus, Falco columbarius.
Toitekülalised: Ciconia nigra, Dendrocopos leucotos.
Juhukülalised: Crex crex, Bubo bubo, Coracias garrulus.
Teised kaitsealused loomaliigid: Rana arvalis, Eptesicus nilssoni, Pleucotus auritius, Eptesicus nilssoni.
Kaitsealused taimeliigid: Cypripedium calceolus, Liparis loeselii, Equisetum x trachyodon, Dactylorhiza sambucina, Asplenium trichomanes, Taxus baccata, Sorbus rupicola, Lathyrus niger, Oxytropis pilosa, Trifolium alpestre, Vicia cassubica, Vicia lathyroides, Vicia tenuifolia, Hedera helix, Scabiosa columbaria, Vincetoxicum hirundinaria, Rhinanthus osiliensis, Pinguicula alpina, Corydalis intermedia, Cardamine hirsuta, Hypericum montanum, Juncus subnodulosus, Cephalanthera longifolia, Cephalanthera rubra, Dactylorhiza baltica, Dactylorhiza russowii, Gymnadenia odoratissima, Ophrys insectifera, Orchis mascula, Carex ligerica, Cladium mariscus, Schoenus nigricans, Bromopsis benekenii, Festuca altissima, Andreaea rupestris. (K. Möller, 1998; Statistika, 1999)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2611.1</span>


source: K
code: KLO1000437
name: Viieristi looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 379.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viieristi looduskaitseala asub Saaremaal Salme ja Torgu vallas. Ala võeti kaitse alla 1965. aastal. Kaitseala kaitse-eesmärk on ökosüsteemi seisundi ja looduslike protsesside ning haruldaste liikide kaitse. Kaitseala on loodud Koltsi järve, unikaalse allikasoo ja sealsete haruldaste taimekoosluste, Litoriinamere rannaastangu, Viieristi luidete ning I kategooria kaitsealuste liikide kaitseks. Kaitseala paikneb litoriinamere ranna-astangul ning selle jalamil. Astangu kõrgus on 24-27 m ja selle jalamil levib 10-50 m laiuse vööndina lubjarikas allikasoo. Alalt on leitud 22 kaitsealust taimeliiki (nt püramiidjas akakapsas, jugapuu, luuderohi, tömbiõieline luga jt). Kaitseala pindala on 379,9 ha. Koltsi järv on ajutine veekogu, mis täitub veega ainult kevadeti ja kestvate sadude korral. Järve nõo piirkonnas esineb allikaid.
Pesitsevad liigid: Bubo bubo, Caprimulgus europeaus, Coracius carrulus, Crex crex, Grus grus, Haliaeetus albicilla, Picus canus, Podiceps auritus, Sterna paradisaea, Tetrao tetrix.
Lisaks on registreeritud Rana arvalis. (K. Möller, 1998)
Kaitsealused taimeliigid: Ajuga pyramidalis, Gymnocarpium robertianu, Ranunculus nemorosus,  Sorbus rupicola, Vicia cassubica, Hedera helix, Scabiosa columbaria, Ajuga reptans,  Juncus subnodulosus, Dactylorhiza russowii, Ophrys insactifera, Cladium mariscus, Cardamine hirsuta, Draba muralis, Listera cordata, Taxus baccata, Leucobryum glaucom, Pulsatilla pratensis, Malus sylvestris, Daphne mezereum, Myrica gale, Dactylorhiza incarnata, Dactylorhiza fuchsii, Dactylorhiza maculata,  Epipactis atrorubens,Epipactis helleborine, Epipactis palustris, Gymnadenia conopsea, Listera ovata, Neottia nidus-avis, Orchis militaris, Platanthera bifolia, Platanthera chlorantha, Huperzia selago. (P. Kiristaja, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>379.9</span>


source: K
code: KLO4001081
name: Viimsi koobas; (Viimsi kuradikoobas)
type: pinnavorm
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Liivakivikoobas, oletatavasti Põhjasõja ajal  kaevatud. Kaarekujuline, pikkus 18 m, kõrgus 1,2m.
24.02.1981 a. õigusaktis kui "Viimsi koobas allikaga"</span>


source: K
code: KLO1200582
name: Viimsi mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 13.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viimsi park asub Viimsi vallas Viimsi alevikus ning on kaitse alla võetud Harju Rajooni TSN Täitevkomitee 24. juuni 1960. a otsusega nr 3.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>13.4</span>


source: K
code: KLO1200462
name: Viimsi sanglepik
type: puistu
alt_id: 3.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mere ja asula -vaheline kaldariba. Viimsi asulas (Haabneemes) end. Kirovi-nim. kolhoosi kontori kohal.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.6</span>


source: K
code: KLO1000436
name: Viinamäetigude esinemispaik
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 0.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viinamäetigude esinemispaik asub Tartumaal Konguta vallas. Ala võeti kaitse alla 1972. aastal viinamäeteo kaitseks. Kaitseala asub Kavilda ürgoru vasaku nõlva ülaosas ja pervel. Nõlval kasvab ~90 aastane kuusik. Viinamäetigu oli aastatel 1958-1994 looduskaitse all. Kuna liik ei ole enam kaitse all ega oluliselt ohustatud, siis ei oma ala enam looduskaitselist väärtust. Ala pindala on 0,3 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.3</span>


source: K
code: KLO4000897
name: Viirapuu rändrahn; Naatsaku rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 8,4x 4,5x 1,9m, üm 21,8m (H. Viiding, 1986);
8,1x 4,5x 2,3m, üm 21,5 (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Polli mk. Alliku vk.kv.92 lit.12 (1970)</span>


source: K
code: KLO4000661
name: Viiratsi tammed
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 puud. Heas seisus. Suurem Ü= 497 cm (1,3), H= 24 m. Teine puu 422/25 (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt);
Väga heas seisus. Ü= 536 cm (1,0), H= 20 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Lastekodu tänaval, lastekodu lähedal haljasalal</span>


source: K
code: KLO4000319
name: Viitna kadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 167 cm (1,3), H= 10 m. (81 a. metsakorr andmed, Relve projekt);
Heas seisus. Ü= 171 cm (1,3), H= 11 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed);
üm(1,3)= 171cm, h= 11,25m (Metsakorralduskeskus, 2001).

Asukoht: Viitna,Tallinn-Narva mnt. ääres; Saare maaüksus, omanik Ene Tedre.</span>


source: K
code: KLO1000435
name: Viitna maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 314.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viitna maastikukaitseala asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Ala võeti kaitse alla 1971. aastal. Kaitse-eesmärk on Viitna järvede ja neid ümbritseva maastiku (oosid ja mõhnad) säilitamine, kaitse ja tutvustamine. Kaitseala tuumiku moodustab Viitna järvestik, mis koosneb Lina- e Väikejärvest, Pikk- e Suurjärvest ja Nabudi järvest. Järvestik asub Viitna oosistiku põhjaosas, mandrijää servakuhjatiste alal nn Viitna Järvemägedes. Viitna Pikkjärve ümber on vaheldusrikas, mandrijää taganemisel tekkinud ooside ja mõhnastikega, maastik. Pikkjärve näol on tegemist Eestis haruldase oligotroofse järvega. Järvede ümbrus on kruusase ja liivase pinnakattega, millel kasvavad okasmetsad. Kaitseala lõunapoolses osas esineb mõhnade vahelistes nõgudes ka raba ja siirdesoo laike. (Viitna järvestik kuulub Kirde-Eesti vähe- ja huumustoiteliste järvede valdkonda.) Ala pindala on 314,6 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>314.6</span>


source: K
code: KLO1000112
name: Vilina linnamägi
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 1.3
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Laiuse voore lõunaosas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.3</span>


source: K
code: KLO1000279
name: Viljandi maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 366.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viljandi maastikukaitseala asub Viljandimaal Viljandi linnas ja Viljandi vallas. Ala võeti kaitse alla 1964. aastal. (Oli Loodi looduspargi osa, kaitse paremaks korraldamiseks moodustati eraldi kaitseala.) Geoloogilistest objektidest väärib tähelepanu kaitsealale jääv Viljandi ürgorg (lammorg). Geoloogiliselt tekkelt on Viljandi ja Raudna ürgorud vanimad Sakala kõrgustikul. Aluspõhjaks on siin kesk-devoni liivakivi, mida katavad hilisemad setted. Viljandi ürgoru keskmeks on Viljandi järv. Oru lõunapoolse osa veerudel esineb rohkesti allikaid. Kaitseala lõunapoolses osas asub Sammuli rändrahn (ümbermõõt 19,6 m, kõrgus 2 m). Kaitseala koosseisu kuulub ka Viljandi Lossipark. Ala pindala on 366,8 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>366.8</span>


source: K
code: KLO1000250
name: Vilsandi rahvuspark
type: rahvuspark
alt_id: 23882.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vilsandi rahvuspark asub Saaremaa läänerannikul Kihelkonna ja Lümanda vallas. 1906. aastal astuti esimesi samme Vaika saare linnustiku kaitseks. Rahvuspargi eellaseks ongi 1910. a. moodustatud Vaika loodusreservaat, mis on ühtlasi ka Baltimaade vanim kaitseala. Seadusega võeti Vaika saared ja Vilsandi saare loodepoolne osa kaitse alla 1937. aastal. Pika tegevusaja jooksul on kaitseala pidevalt laiendatud. 1993. aastal reorganiseeriti looduskaitseala rahvuspargiks. Ligi 2/3 rahvuspargist moodustab laiduderikas meri ~160 saarega. Rahvuspargi loodust iseloomustab mereline kliima, rikkalik merelinnustik, suurimad hallhülge lesilad Eestis ning huvitav merepõhja fauna. Siin on registreeritud 247 linnuliiki, nendest pesitsejaid 114 liiki (üks haruldasemaid nt kirjuhahk). Taimedest kasvab kaitsealal 520 soontaimeliiki, millest kolmandik on Eestis haruldased (taani meresalat, mustjas sepsikas, harilik luuderohi, meripuju, tuhkpihlakas jt). Vilsandi rahvuspark on 1997. aastast ka Ramsari ala. Kaitseala pindala on 23882,1 ha. Taimestikku on Vilsandil uuritud rohkem kui 100 aastat. Kaitseala pealiskorra moodustavad põhiliselt alamsiluri Jaagarahu lademe kivid. Vaikadel, Vilsandi põhjaosas ja Vesiloo lähedastel pankadel paljanduvad lademe Vilsandi kihid. Vilsandi saarel on suures ülekaalus lookasvukohad. 

Pesitsevad liigid: Asio flammeus, Branta leucopsis, Caprimulgus europeaus, Crex crex, Emberiza hortulana, Falco columbarius, Ficedula parva, Lanius collurio, Lullula arborea, Porzana porzana, Sterna albifrons, Sterna caspia, Sterna hirundo, Sterna paradisaea, Sterna sandvicensis, Sylvia nisoria, Alcedo atthis, Botarus stellaris, Recurvirostra avosetta.

Talvitujad: Ciconia nigra, Haliaeetus albicilla.

Läbirändajad: Anthus campestris, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Branta leucopsis, Ciconia ciconia, Circus aeruginosus, Circus cyaneus, Circus pygargus, Cygnus columbianus, Cygnus cygnus, Gavia arctica, Gavia stellata, Grus grus, Pernis apivorus, Phalaropus lobatus, Pluvialis apricaria.

Lisaks on registreeritud: Cygnus olor,  Larus fuscus, Melanitta fusca, Polysticta stelleri, Halichoerus grypus, Phoca hispida bottnica, Eptesicus nilssoni, Bufo calamita, Rana arvalis, Hirudo medicinalis, Verpertilio nilssonii, Myotis mystacinus.

Kaitsealused taimeliigid: Cochlearia danica, Artemisia maritima, Sagina maritima, Orchis morio, Anacamptis pyramidalis, Geranium lucidum, Taxus baccata, Hedera helix, Eryngium maritimum, Hydrocotyle vulgaris, Samolus valerandi, Rhinanthus rumelicus subsp. osiliensis, Cephalanthera longifolia, Listera cordata, Cypripedium calceolus, Litorella uniflora, Anacamptis maritima, Asplenium ruta muraria, Bupleurum tenuissimum, Cephalanthera rubra, Cladium maricus, Corallorhiza trifida, Elymus farctus, Dactylorhiza baltica, Herminium monorchis, Ophrys insectifera, Orchis mascula, Prunus spinosa, Schoenus nigricans, Sorbus rupicola, Trifolium campestre. (Keskkonnaekspertiis, 1996; K.Möller, 1998; Statistika, 1999)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>23882.1</span>


source: K
code: KLO4000606
name: Vinguta küla paemurd
type: pinnavorm
alt_id: 1.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vinguta küla paemurd asub Raplamaal Loodna vallas. Objekt võeti kaitse alla 1992. aastal kui geoloogiliselt huvitav paljand. Objekti pindala on 1,2 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1.2</span>


source: K
code: KLO1000297
name: Vinni-Pajusti maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 93.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Rakvere Rajooni TSN Täitevkomitee 27. novembri 1958. a otsusega nr 300 «Looduskaitse organiseerimisest Rakvere rajoonis» kaitse alla võetud Vinni tammiku ja Rakvere Rajooni TSN Täitevkomitee 21. aprilli 1971. a otsusega nr 100 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse alla kuuluvate parkide ja botaaniliste üksikobjektide nimekirjade muutmise kohta» kaitse alla võetud Vinni-Pajusti tammiku baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>93.2</span>


source: K
code: KLO4000992
name: Vinso rändrahn; Sannakivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 1982.a. inventuur kõrgus 1,55m, Ü=13,5 m.
Graniit. 5,5x 5,0x 1,6m, üm 18,6m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht:. Võru-Räpina ja Põlva-Värska maantee ristmiku läheduses Põlva suunas tee ääres.
Tähis juures (Põlva KKT)</span>


source: K
code: KLO4000176
name: Virgiinia kadakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 54 cm (1,3), H= 6 m. (1991 a. Tallinna Botaanikaaia andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Soo tn.11</span>


source: K
code: KLO1000434
name: Viruorg
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 2.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Viruorg asub Jõgevamaal Palamuse vallas. Tegemist on Amme jõe 1 km pikkuse orulõiguga Palamuse asulas lõuna poole Palamuse kihekonnakooli veskitammist. Objekt võeti kaitse alla 1968. aastal. Tegemist on hilisjääaegse puhandusoruga läbi voore. Suurim sügavus on oru kõige kitsamas kohas umbes 15 m. Oruveerud on suhteliselt lauged, tugevasti võsastunud ja allikasoodega. Ala pindala on 2,11 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.1</span>


source: K
code: KLO4000969
name: Vissuvere kivi; Vissuvere suur rahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 9,0x 4,7x 2,8m, üm 25,6m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Alttoa maaüksuse põllul</span>


source: K
code: KLO1200492
name: Visusti mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 5.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Visusti külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.6</span>


source: K
code: KLO1200374
name: Viti mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vääna Invaliidide Kodu territooriumil Vitil</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2</span>


source: K
code: KLO4001124
name: Vitskuusk ehk sugakuusk; Sugaeha vitskuusk
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 215 cm (1,3); H= 21 m. (Eesti põlispuud. Andmed 1999 a).

Asukoht: Lello talu lähedal.</span>


source: K
code: KLO1200513
name: Vodja mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 5.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Paide Spordikooli juures Vodja asulas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>5.1</span>


source: K
code: KLO1200329
name: Vohnja mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 10.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vohnja külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>10.5</span>


source: K
code: KLO1200451
name: Voka mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 17.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Voka asula, Toila vald.  
Pargialune võsastub. Olemasolevad puud valdavalt heas seisundis, on üksikuid tuulemurde.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>17.5</span>


source: K
code: KLO1200062
name: Voltveti ehk Tihemetsa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 13.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Tihemetsa alevik</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>13.7</span>


source: K
code: KLO1000294
name: Vooremaa maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 9881.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vooremaa maastikukaitseala asub Jõgeva (Palamuse ja Tabivere vallas) ja Tartumaal (Tartu vallas). Ala võeti kaitse alla 1964. aastal. Kaitseala hõlmab tüüpilisema osa Vooremaast. Vooremaa on rikas nii kultuurilooliselt kui väärtuslik maastiku poolest (Eesti suurim voorestik). Vooremaa on üks Kalevipoja lugude tekkimise ja leviku südameid. Vooremaad iseloomustavad loode-kagusuunalised 2-5 km pikkused, 0,5-0,8 km laiused ja 20-40 m kõrgused suurvoored. Nõlvakalded kõiguvad 10 (20-25) kraadi piires. Kõrgeim voor on Laiuse mägi (144 m ü. m. p). Voortevahelistes vagumustes paiknevad pikliku kujuga järved või jõed. Praeguseks on Vooremaal järel 13 järve, enamus on põhjaveetoitelised, paljude kinnikasvanud järvede asemel on nüüd sood. Saadjärv (pindala 707,6 ha) on Vooremaa suurim järv (sügavus 25-27 m). Vooremaal asub 20 looduskaitseobjekti: 10 parki, 5 puud ja puudekogumikku, 1 arboreetum ja 4 rändrahnu. Luua arboreetum on Lõuna-Eesti liigirikkaim puu- ja põõsakollektsioon. Alal kasvavatest rohttaimedest on haruldasemad odajas astelsõnajalg ja pori-nõiakold. Kaitseala pindala on 9881,5 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>9881.5</span>


source: K
code: KLO4000349
name: Vooru tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 532 cm (1,3), H= 23 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt).
Rahuldavas seisus. Ü= 541 cm (1,3), H= 24 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Tõrva-Suislepa teest paremal, end. Vooru mõisas. Mõisa talu maa.</span>


source: K
code: KLO1000220
name: Vormsi maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 2423.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vormsi maastikukaitseala asub Läänemaal Vormsi vallas/saarel. Üheksast lahustükist koosnev kaitseala on loodud 1987. aastal Vormsi haruldaste ja omapäraste ning kergesti rikutavate loodusmaastike, piirkonnale iseloomulike ohustatud pärandkultuurmaastike ning haruldaste liikide (harilik muguljuur, kahkjaspunane sõrmkäpp, soo neiuvaip, kärbesõis jt) kasvukohtade ja elupaikade (merikotkas) kaitseks. Kaitseala pindala on 2433,6 ha, millest maismaale jääb 1073,2 ha. Esimene kaitseala loodi Vormsil juba 1939. aastal, selleks oli Diby ranna tervisemuda ala.

Kaitseala on moodustatud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 19. augusti 1987. a otsusega nr 212 «Rumpo taimestikukaitseala moodustamine» kaitse alla võetud Rumpo taimestikukaitseala baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2423.1</span>


source: K
code: KLO1000109
name: Vulbi maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 11
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vulbi maastikukaitseala asub Järvamaal Albu ja Ambla vallas. Kaitseala on loodud 1993. aastal liigirikka oosi, ning sealsete kaitsealuste liikide (sile tondipea, palu-karukell, verev kurereha, kuldkann, rohekas ja kahelehine käokeel) kaitseks. Ala puurindes domineerivad mänd, kask ja kuusk. Alusmetsas esineb noori tammesid, pihlakat, põõsarindes kadakat ja türnpuud. Haruldastest linnuliikidest on alal kohatud musta rähni ja väikest kirjurähni. Kaitseala pindala on 10,7 ha.

Kaitse-eesmärk: liigirikka oosi säilitamine ja sellel kasvavate haruldaste taimeliikide kaitse.
Kaitsealused linnuliigid: Dryocopus martius, Dendrocopus minor.
Kaitsealused taimeliigid: Dracocephalum ruyschiana, Pulsatilla patens, Thalictrum lucidum, Listera ovata, Platanthera chlorantha, Platanthera bifolia, Epipactis atrorubens, Daphne mezereum. (Keskkonnaekspertiis, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>11</span>


source: K
code: KLO1000315
name: Võhandu jõe ürgorg
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 712.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võhandu jõe ürgorg asub Põlvamaal Veriora vallas. Kaitseala on loodud 1964. aastal Võhandu jõe devoni liivakivipaljanditega ürgoru kaitseks. Paljanditest maalilisimad on Põdramüür, Tsirgumüür, Sõjatare ja Kalmate müür. Paljandite jalamilt voolab välja mitu allikat ja esineb ka koopaid. Ürgoru nõlvu katab männi-kuuse segamets. Kaitseala pindala on 712,6 ha. Plaanis luua Võhandu MKA, millega seoses väheneb pindala 509 hektarile.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>712.6</span>


source: K
code: KLO1000432
name: Võhma kivikülv
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 109.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võhma kivikülv asub Saaremaal, Mustjala vallas. Kaitseala on loodud 1959. aastal Läänemere varasemate staadiumite vältel moreense lähteaine läbiuhtumisel tekkinud kivikülvi kaitseks. Kivikülvis leidub hajusalt väiksemate kivide kõrval ka suuremaid, kuni 2 m läbimõõduga, rahnusid. Kohalikel kiviaedadel kasvab kaitsealust kivi-imarat. Kaitseala pindala on 109,8 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>109.8</span>


source: K
code: KLO4000177
name: Võhma küla mustlepp
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed ja iseloomustus (T. Aasma, 2007): Ü= 320 cm (1,3 m); H= 19,5 m (40 m); võra läbimõõt on 16,5 m. Üldseisund on hea. Tüvel olulisi kahjustusi pole. Võra algab 3  kõrguselt. Võras mõned alumised oksad kuivanud. Loodes kasvab juurekaelalt välja väiksem võsu (ümbermõõduga 108 cm).

Mõõtmed: Ü=3,02 m; h=18,5 m (1991 õ.-a).

Asukoht: Objekt jääb tagastamata maale. Kasvab metsa servas, tihedamas võsas. Lõunas suur lageraielank.</span>


source: K
code: KLO1000431
name: Võidumägi
type: pinnavorm
alt_id: 9.9
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võidumägi asub Võrumaal, Haanja vallas. Kaitseala on loodud 1962. aastal pinnavormi kaitseks. Võidumäe näol on tegemist 800 m pikkuse kahe tipuga künnisega. Kaitsealale jääb kõrgem idapoolne tipp, mille absoluutne kõrgus on 249,6 m ja suhteline kõrgus 40 m. künnise põhjanõlval kasvab ligi 100-aastane kuusik segus haava ja kasega. Lääne-edela nõlva katab 50-aastane segamets. Kaitseala pindala on 9,9 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>9.9</span>


source: K
code: KLO1200493
name: Võisiku mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 2.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Võisiku küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.8</span>


source: K
code: KLO4000524
name: Võle rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 16,9m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Vihula mk. Võle vk.kv.179 er.4</span>


source: K
code: KLO4000961
name: Võlla rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed:  Graniit 7,5x4,4x2,6 m, ü=18,5 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25; H.Viiding, 1986)

Asukoht: Kuressaare-Kuivastu mnt.ääres.

Seisund hea. Kivi ümbruses on noor tihe lehtpuuvõsa. (Maarja Nõmm, 15.03.2017)</span>


source: K
code: KLO4000958
name: Võlupe rändrahn; Artur Luha rahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi. 6,8x 5,5x 3,4m, üm 20,0m. (H. Viiding, 1986).
ivi ja ümbrus korras. Kivi asub veistega hooldataval plk-l (Maarja Nõmm, KeA, 27.01.2017).

Asukoht: Ranna mnt.ääres.</span>


source: K
code: KLO1200242
name: Võnnu pastoraadi park; (Võnnu park)
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Iseloomustus: Hooldatud park. Segastiilis liigivaene park (21 liiki), asula puhkekoht.

Asukoht: Võnnu alevik</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>1</span>


source: K
code: KLO4000982
name: Võnnukivi e. Kalevipoja vestitasku kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi 9x6x5,5 m, ü=22 m (õ.-a 17.03.1959 nr 25)
10,0 x 6,0 x 5,5 m, üm 22,0 m. (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Tori sovh.Pärnu-Paide mnt.ä.jões,Urumarjal</span>


source: K
code: KLO1000429
name: Võnsi männik
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võnsi männik asub Harjumaal Kuusalu vallas. Kaitseala on loodud 1981. aastal Antsülusjärve perioodist pärineva rannavalli idaservas kasvava keskmiselt 20 m kõrguse puistu kaitseks. Kunagi lagedal vallil kasvavad männid on jändrikud, meenutades rannamände. Puude vanus on vahemikus180-240 a. Noorimad männid on 100 aastased. Paiguti tihedas alusmetsas kasvab pihlakas, magesõstar ja kadakas; puurindes leidub ka kuuske. Kaitseala pindala on 8 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8</span>


source: K
code: KLO4000178
name: Võrgukuuride kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Punakasroosa massiivne keskmise- kuni jämedateraline kõva rabakivigraniitrahn, mille lõunaküljel on arvukalt rööpseid kinnislõhesid. 4,5x3,3x2,8 m ü=12,8m (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 272; Tallinn 1991)

Asukoht: Vabaõhumuuseumi territooriumi (78406:608:0010) põhjaosas (Haabersti)
Kaitsealla võetud: 22.05.92</span>


source: K
code: KLO4000938
name: Võrnu rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,6x 4,2x 2,9m, üm 15,4m. (H. Viiding, 1986)
Ebakorrapärase ümara kuju ja kaldus laega suur rändrahn, mille läänekülg on laugjas, teised järsud. Mõõdud: pikkus 6,6m, laius 4,7m, kõrgus 2,6m, ümbermõõt 17,2m. Kivimitüüp - pegmatiit.

Asukoht: Asub Võrnu küla lähedal metsas</span>


source: K
code: KLO4000973
name: Võstermäe rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 7,1x 6,2x 2,0m, üm 18,0m. (H. Viiding, 1986)
5,0*3,5*1,6m, ü=16,55m

Asukoht: End. Türi mk. Võstermäe vk.kv.49 er.12.</span>


source: K
code: KLO4000843
name: Võsu mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 130 cm (1,3), H= 8 m. (aug. 96, K. Kuru andmed, Relve projekt). Eesti põlispuudes samad andmed (1998).
* Proovipuurimine suvel 2000. Teostaja Sagadi MK. Männi vanus 176 a.
Lahemaa RP
Vennaskalmistul .</span>


source: K
code: KLO1000428
name: Võsu-liivsibula kasvukoht; (Tepripalu männik; Looduslik mägisibula levikuala)
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 8.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võsu-liivsibula kasvukoht; (Tepripalu männik; Looduslik mägisibula levikuala) asub Tartumaal Nõo vallas. Kaitseala on loodud 1964. aastal II kategooria kaitsealuse taimeliigi kasvukoha kaitseks. II kategooria kaitsealune liik, võsu-liivsibul (Jovibarba globifera), levib looduslikult Kesk-Euroopas ja Baltimaades. Eestis oma levila põhjapiiril esinev liik kasvab liivikutel ja hõredates männikutes liivmuldadel. Kaitsealal kasvavad ebaühtlase täiusega 50-65-aastased pohlamännikud. Kaitseala pindala on 8,2 ha, sellest 0,7 hektaril esineb liivsibulat massiliselt.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.2</span>


source: K
code: KLO4000846
name: Võõpsu mänd
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 334 cm (1,3), H= 17 m. (Eesti põlispuud. 1997 a andmed).
Mänd dekoratiivse võraga, tüve põhjapoolne külg kooreta ja pehkib.

Asukoht: Räpina vald Ristipalo küla (end.Lokuta küla). Räpina-Võõpsu mnt ääres teest ca 30 m lõuna suunas 
Tähis juures (Põlva KKT 2002)</span>


source: K
code: KLO4000912
name: Väike Patstein; (Ristikivi)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rabakivi (Läänemaa KKT, 2002)
üm 21 m (H. Viiding, 1986)
P= 7 m, L= 4,4 m, H= 2,7 m, Ü= 17.7 m.

Asukoht: Sutlepa-Nõmmküla vahel</span>


source: K
code: KLO4000822
name: Väike-Kareda euroopa lehis
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Võra läbimõõt 15 m.
Ü= 285 cm (1,3); H= 30 m. (80 a metsakorr. andmed, Relve projekt).
Heas seisus. Ü= 311 cm (1,3); H= 31 m. (Eesti põlispuud. 1998 a andmed).

Asukoht: Väike-Kareda mõisapargi loodeservas, 150 m Koigi - Köisi mnt.-st</span>


source: K
code: KLO1200514
name: Väike-Kareda mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 8.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Väike-Kareda küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.4</span>


source: K
code: KLO4000690
name: Väike-Kibe pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Ü= 405 cm (1,3), H= 28 m. (81 a metsakorr. andmed) 1998 a andmed samad (Eesti püõlispuud).

Asukoht: Väike-Kibe talu (Kibe 9 maaüksus) juures</span>


source: K
code: KLO4000941
name: Väike-Pakri rändrahn; (Väike-Pakri saare rändrahn)
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: piiranguvöönd 10 m (RTL 2002, 79, 1217) 
7,0x 5,8x 4,8m. (H. Viiding, 1986)
Asub suurel alvaritasandikul.  8,5 X 5,0 X 4,5 m, üm 21,1 (E.Pirrus 97)

Asukoht: Väike-Pakri saare lõunaosas</span>


source: K
code: KLO1000424
name: Väike-Palkna maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 24.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Väike-Palkna maastikukaitseala asub Läti Vabariigi piiri ääres, Võrumaal Haanja vallas. Ala võeti kaitse alla 1979. aastal Paganamaa maastikukaitseala lahustükina Eesti suurima keskmise sügavusega (14 m), haruldase vee-elustikuga ja kõrge vee läbipaistvusega Väike-Palkna järve kaitseks. Väike-Palkna järv on ainus väga sügav kihistunud vähetoiteline järv Eestis. Tegu on ka Eesti sügavuselt teise järvega (32 m). 1996. aastast on tegemist iseseisva kaitsealaga, mis moodustab ühtse terviku Lätis asuva kaitsealaga. Kaitseala pindala on 24,7 ha.

Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 24. septembri 1979. a määruse nr 497 «Looduskaitsealade edasise väljaarendamise kohta» ja Vabariigi Valitsuse 30. juuli 1996. a määruse nr 204 «Paganamaa ja Väike-Palkna maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>24.7</span>


source: K
code: KLO4000756
name: Väike-Saadu pärnad ja pihlakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Pihlakas heas seisus. Ü= 213 cm (1,3), H= 15 m. Pihlakas on Eesti kaitsealustest jämedaim (üldse teisel kohal).
Pärnad 2 puud. Suurem rahuldavas seisus. Ü= 394 cm (0,0), H= 25 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Muri asulast 1,8 km, Väike-Saadu talu õues</span>


source: K
code: KLO4000605
name: Väike-Ulila pärn; (Pärnad)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pärn heas seisus (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ametlikult kaitse alla võetud 3 puud. 2 praeguseks hävinud.
Ü= 311 cm (1,3), H= 21 m, võra D= 9 m, võra algus 2,5 m. (1997 a andmed, Tartu KKT 2000).
Seisund hea. Ü= 293 cm (1,3); H= 18 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Ridaküla, Rehe maaüksusel Rehe talu õues. (Varasem kirjeldus: Väike-Ulila. Endise kooli õues).</span>


source: K
code: KLO1200110
name: Väimela mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 7.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Uus eeskiri ja piirikirjeldus kinnitatud.
Väimela park asub Võru vallas Väimela alevikus ja on kaitse alla võetud Võru Rajooni TSN Täitevkomitee 03. aprilli 1958. a otsusega nr 102. 
Kirjandust:
1) Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa KKT, 2000

Asukoht: Väimela NST Alajärve kaldal</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>7.7</span>


source: K
code: KLO1200365
name: Väina tee 4 aed
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 0.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Väina tee 4 (Pirita)
kat. tunnus 78402:204:7240</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>0.2</span>


source: K
code: KLO4000180
name: Väina tee kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht:Meriväljal Väina tee 29 (78402:204:2720) läheduses (Pirita)</span>


source: K
code: KLO1200331
name: Väinjärve park
type: kaitsealune park
alt_id: 4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Uus eeskiri ja piirikirjeldus kinnitatud.
Vabariigi Valitsuse 30. mai 2000. a määrus nr 173 
Kaitsealuste parkide kaitse-eeskiri *
Vabariigi Valitsuse 30. mai 2000. a määrus nr 174 
Kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused *

Asukoht: Väinjärve küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4</span>


source: K
code: KLO4000259
name: Välgita pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Heas seisus. Hargneb juurekaelast 3-ks. Ü= 225 cm (1,3), H= 25 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt). 
Väga heas seisus. Ü= 509 cm (0,0), H= 22 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

2005. aasta jaanuari tormis üks haru murdunud (T. Hunt)

Asukoht: Välgita mõisa (talu) aias</span>


source: K
code: KLO4001076
name: Väljaotsa allikad; Väljaaluse allikad
type: allikas
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Allikatest algav oja suubub Põltsamaa jõkke (Eesti Ürglooduse Raamat, Tln.1990.a)
Asukoht: Küla lõuna osas, Varna MÜ</span>


source: K
code: KLO4001258
name: Väljapere pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: üm 415m, h 22m (1992. õ-a andmed)

* 1964 võetti katse alt maha, kaitse ennistati 1992.</span>


source: K
code: KLO4000530
name: Väluste rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 5,2x 4,7x 2,4m, üm 16,0m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Riuma kraavi ääres, Mustla-Väluste mnt 7 km, 250m Võrtsijärvest.</span>


source: K
code: KLO1200181
name: Vändra park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 6.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Vändra alevis</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>6.5</span>


source: K
code: KLO4000887
name: Värava (Krusensterni) pärn
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus. Kolm haru maapinnalt, üks neist hävinud. Tüved õõnsad.
Ü= 630 cm (0,0), H= 29 m. (mai 97, J. Evestuse andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Hagudi end. mõisa väravas</span>


source: K
code: KLO4000890
name: Väägvere tamm; (Tamm)
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Heas seisundis (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 303 cm (1,3); H= 22 m. Võra D= 22 m. (maakat andmed, Relve projekt).
Ü= 341 cm (1,3); H= 24 m. Võra D= 22 m, võra algus 2,8 m (1983, 1997, 1999 a mõõtmised, Tartu 2000)
Seisund hea. Ü= 334 cm (1,3); H= 24 m. (1999 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Karin-Kadi maaüksusel. (Varasem kijrledus: Väägvere kooli õues D.O. Virkhausi mälestuspuu).</span>


source: K
code: KLO1000427
name: Vääna maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 408.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vääna maastikukaitseala asub Harjumaal Harku vallas. Kaitseala on loodud 1991. aastal Loode-Eestile iseloomulike põõsasmarana-loopealsete, linnurikka Tõlinõmme järve ja Tõlinõmme raba kaitseks. Tõlinõmme järv oli enne II maailmasõda Eesti olulisemaid linnujärvi. Veetaseme alandamine 1937. aastal on järve tähtsust vähendanud. Maastikukaitsealal asub ka Vääna ehk Tõlinõmme kurisu, kuhu voolab Tõlinõmme järvest algav Kuriste oja. Kaitseala pindala on 408,8 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>408.8</span>


source: K
code: KLO1200464
name: Vääna mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 12.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vääna park asub Harku vallas Vääna külas ning on kaitse alla võetud Keila Rajooni TSN Täitevkomitee 31. augusti 1959. a otsusega nr 167.
Asukoht: Vääna algkooli territooriumil Vääna külas</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>12.8</span>


source: K
code: KLO1200330
name: Väätsa mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 4.1
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Väätsa alevikus Väätsa põhikooli juures</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>4.1</span>


source: K
code: KLO1200275
name: Windecki park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 2.4
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Endine suvemõis Pirita tee ja Saare tee vahel (Pirita) Kose tee 3 (78402:201:0040)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.4</span>


source: K
code: KLO1000223
name: Õisu maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 595.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Õisu maastikukaitseala asub Viljandimaal Halliste ja Karksi vallas. Kaitseala on loodud 1959. aastal Õisu ümbruse geoloogiliste vaatamisväärsuste ja haruldaste liikide kaitseks. Geoloogilistest objektidest väärivad tähelepanu kesk-devoni liivakivi paljandid, jõeorg ja rändrahnud. Kaitsealustest loomaliikidest leidub valgeselg-kirjurähni, rukkirääku, kassikakku, kalakotkast, merikotkast. Kaitsealustest taimeliikidest esineb harilik kobarpea, väike vesikupp, balti sõrmkäpp, kaunis kuldking jt. Kaitseala pindala on 595,5 ha.

Pesitsevad liigid: Bubo bubo, Crex crex, Dendrocopus leucotos.
Talvitujad: Haliaetus albicilla, Pandion haliaetus.
Veel on registreeritud: Myotis daubentoni, Myotis dasycneme, Plecotus auritus, Pipistrellus nathusii. (P. Kiristaja, 1998; K. Möller, 1998)

Kaitstavad taimeliigid: Ligularia sibirica, Nuphar pumila, Dactylorhiza baltica, Thamnobryum alopecurum, Cypripedium calceous, Daphne mezereum, Neottia nidus-avis, Dactylorhiza fuchsii, Listera ovata, Goodyera repens, Platanthera bifolia, Nympea candida. (P. Kiristaja, 1998)

Asukoht: Õisu sovteh,Võrtsjärve NKM, Viljandi-Abja mnt Sulusi-Kaarli juur., paremal 500 m, 24 km Vil-s</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>595.5</span>


source: K
code: KLO4000615
name: Õitsemäe metsõunapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegu metsistunud aed-õunapuu, mitte metsõunapuuga. Tüvi hargneb 1 m kõrguselt kaheks. Jämedama haru ümbermõõt on kohe pärast harunemist 212 cm. Altpoolt rinnakõrgust, 70 cm kõrguselt maapinnast, on tüve ümbermõõt kõige peenema koha pealt 313 cm. Puu kõrgus 14 m (Eesti Loodus 12/2012, H. Relve artikkel)

Mõõtmed: Heas seisus. Ü= 269 cm (1,3), H= 11 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt).
Heas seisus. Ü= 295 cm (0,5), H= 11 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Vanamõisa teed mööda 400 m N. Õitsemäe talu heinamaal, metsa ääres.</span>


source: K
code: KLO4000181
name: Õpiringi kivid
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Kaks lähestikku paiknevat punakasroosat viiburgiitrahnu. Suurem, mis paikneb noore männiku serval niidul, on peaaegu vertikaalsete külgedega ja ebatasane. 5,4x4,3x3,1m ü=14,9m.
Teine rahn paikneb esimesest ligi 50 m ida pool niiskes lodumetsas. See on samuti järskude külgede ja ida suunas ligi 20 kraadi kaldu laega. 3,2x2,4x1,5m ü=9,5m. Selle pind on keksmiselt murenenud, üksikute kinnislõhedega. (Eesti ürglooduse raamat III osa Tallinn, lk 278; Tallinn 1991)

Asukoht:Vana-Mustamäe asumi loodeserval, Kadaka pst ja Trummi tn ristmiku lähedal (Nõmme)
Kaitse alla võetud: 22.05.92</span>


source: K
code: KLO4001230
name: Õru rahn; Suur rändrahn; Saksamatsi rahn; Kasa küla rahn; H. Viidingu viimane kivi
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Gneissgraniidi rahn jää lihvimisjälgedega
4,0x 3,0x 1,7m, üm 14,1m. (H. Viiding, 1986)
Hävinenud (A. Mägi 2002)

Asukoht: Valga sovh. Kase k.,Tartu-Valga mnt. ääres 200 m läände.</span>


source: K
code: KLO4000614
name: Õunapuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Puu on üldiselt heas seisukorras. Kuna puu harud kasvavad väga laiali, on oht nende murdumiseks (Timm, 2010).
Mõõtmed: Ü= 107 cm (1,3); H= 11 m. (1974 a mõõtmised, Tartu KKT 2000)

Asukoht: Pihlaka tn 28 aias.</span>


source: K
code: KLO4000790
name: Õunapuu tamm; Õunapuu põline tamm
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Rahuldavas seisus.
Ü= 435 cm (1,3), H= 15 m. (97a maakat. andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: põllu serval</span>


source: K
code: KLO1000426
name: Õvi kivikülv
type: vana kaitsekorraga ala
alt_id: 8.2
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Õvi kivikülv asub Tartumaal Tartu vallas. Kaitseala on loodud 1964. aastal kivikülvi kaitseks. Kaitseala lõunaosas, kahe paralleelselt kulgeva kraavi vahel võsastunud alal leidub 1-1,5 m läbimõõduga moreenist välja pestud rahnusid. Ülejäänud kaitsealal, peakraavist põhja pool asuvas kuuse-haava segametsas on rahnude läbimõõt valdavalt alla 0,5 meetri. Kaitseala pindala on 8,2 ha.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>8.2</span>


source: K
code: KLO4000991
name: Äksi suur rahn; Äksi rändrahn
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: piiranguvöönd 10 m (RTL 2002, 79, 1217) 
Graniit. 10,0 x 10,0 x 3,5 m, üm 25,4 m. (H. Viiding, 1986)
10,0 X 8,1 X 3,4 m üm 26 m. 

Asukoht: end. Äksi meierei juures.</span>


source: K
code: KLO1000181
name: Äntu maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 391
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee 11. detsembri 1978. a otsusega nr 198 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse alla kuuluvate parkide, botaaniliste üksikobjektide ja maastiku üksikobjektide nimekirjade muutmise kohta» looduskaitse alla võetud maastiku üksikelemendi Äntu järved baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>391</span>


source: K
code: KLO1200304
name: Äntu park
type: uuendamata piiridega park, puistu, arboreetum
alt_id: 14.7
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Väike-Maarja kolh. Äntu küla</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>14.7</span>


source: K
code: KLO4001084
name: Örde allikas; Õrde allikas
type: allikas
alt_id: 2.8
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Asukoht: Kaiu kolh. Atla jõe ääres Juuru-Kose mnt. sillast 1,8km</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>2.8</span>


source: K
code: KLO4000440
name: Ööversti jalakas
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 1940. a andmed:Ööversti jalakas  ü=4,38, võra läbimõõt 15,0m, h=20m, puu seest õõnes, kuid elujõuline.
Heas seisus. Ü= 446 cm (1,3), H= 18 m. (81 a metsakorr. andmed, Relve projekt).
On tegelikult künnapuu. Väga heas seisus. Ü= 472 cm (1,3), H= 19 m. (1998 a andmed, Eesti põlispuud).

Asukoht: Ööversti talu.</span>


source: K
code: KLO4001023
name: Ülejõe rändrahnud
type: rändrahn ja kivikülv
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: 2 kivi. üm 13,0 ja 12,0 m (H. Viiding, 1986)

Asukoht: Jõesaare küla. Jägala jões.</span>


source: K
code: KLO4001104
name: Ülendi pärn e. Pühapärn; Ülendi niinepuu
type: puu ja puudegrupid
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mõõtmed: Puu halvas seisus, põlenud 1989 a. 8 uut võsu, suurima ümbermööt 28 cm.
Ü= 730 cm (1,3); H= 2 m. (märts 97, Relve projekt, A-M Roosna andmed).
Seisukord rahuldav. Ü= 600 cm (1,3), H= 5 m. (Eesti põlispuud. Mõõdetud 1998).
Puu viltu vajunud N-poole, üm rinna kõrguselt 535m. Puud on peetud pühaks, abistajaks paisete ja nahahaiguste vastu. (Eesti Loodus 3/1936)

Asukoht: Ristipõllu talu lähedal, tee ääres. Männiku kinnistu, kat. nr. 39201:001:1441.

Iseloomustus: 1989. a. sept. mahapõletatud. Elujõuliste vesivõsudega tüügas (tüve alumine osa) säilinud.
Puu kõrval on üks täiesti iseseisev eksemplar, ilmselt kännuvõsu (Hiiumaa KKT, 2002)</span>


source: K
code: KLO1200243
name: Ülenurme mõisa park
type: kaitsealune park
alt_id: 3.5
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Keskmise liigirikkusega ühe alleega park (48 liiki). Pargi kosseisus alleed.
Iseloomustus: Park kui haljasala on ideaalses korras, hooldatud muru ja teed, isegi valgustid paigaldatud. Pargi puistu vajab tugevat kujundusraiet, välja tuleb raiuda pargi kompositsiooni rikkuvad saarvahtrad, arukased.

Asukoht: Ülenurme alevikus, EPÜ Ülenurme katsemajandi keskuses, Tartu-
Võru maantee ääres.
Piirneb põhjast, idast ja kirdest majandi siseteega, läänest Tartu-Võru maanteega.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>3.5</span>


source: K
code: KLO1000259
name: Ülgase looduskaitseala
type: looduskaitseala
alt_id: 49.6
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaitseala on moodustatud Harju Rajooni TSN Täitevkomitee 24. juuni 1960. a otsusega nr 3 «Looduskaitse ja kultuurimälestusmärkide säilivuse kindlustamisest Harju rajoonis» kaitse alla võetud objekti «Tammed koos Ülgase paekaldaga» ja Harju Rajooni RSN Täitevkomitee 31. oktoobri 1989. a otsusega nr 300 «Nahkhiirte talvituspaikade riikliku kaitse alla võtmisest» kaitse alla võetud objekti «Ülgase paekallas koos kaevanduskäikudega» baasil.</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>49.6</span>


source: K
code: KLO1000425
name: Üügu maastikukaitseala
type: maastikukaitseala
alt_id: 9.7
same: K.PLO1001131
description:
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Üügu maastikukaitseala asub Saare maakonnas Muhu vallas/saarel. Kaitseala on loodud 1959. aastal Muhu saare kõrgeima panga, panga all asuva allikasoo ja haruldaste taimeliikide (soohiilakas, müür-raunjalg) kaitseks. Ca 450 m pikkune pank asub 150 m kaugusel rannajoonest ja kujutab endast Limneamere murrutusjärsakut. Järsakus paljanduvad Jaagarahu lademe Kesselaiu kihistiku dolomiidid. Panga kõrgus jalamilt on kuni 5,5 m. Üügu panga jalamilt voolab välja kaks langeallikat. Kaitseala pindala on 9,7 ha.

Kaitstavad taimeliigid: Asplenium ruta-muraria, Asplenium trichomanes, Herminium monorchis, Liparis loeselii, Ophrys insactifera, Orchis ustulata, Draba muralis, Hornungia petraea, Gymnadenia conopsea, Epipactis palustris, Dactylorhiza fuchsii, Dactylorhiza incarnata. (P. Kiristaja, 1998)</span>
<strong>Pindala, ha: </strong><span>9.7</span>


source: G
code: 4-0
name: Tori põrgu
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-tori-p%C3%B5rgu
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pärnu lade, Pärnu kihistu, Tori kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pärnu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Ligikaudu 400 m pikkune looduslik jõe kaldaastangu liivakivipaljand. Tori Põrgu suul on paljandi kõrgus ca 7,6 m. Võrreldes varasema kirjeldusega (Kleesment, 1991) on paljanduvus vähenenud 0,65 m võrra seoses taimestiku pealekasvuga paljandi lael ja rusukalde suurenemisega astangu all. Paljanduvus ja kaldaastangu stabiilsus on üldiselt hea, kuid mõned kohad on lõhelised ja esineb varisemisoht. Tori Põrgu oli kunagi koobas, mille lagi oli 1958. aastal juba sisse varisenud (Aaloe, 1958) ja alles jäänud osa võlvist varises ajavahemikul 1958-1983 (Veske, 1983). Astangu peal ja kohati ka seintel kasvab rohi ning üksikud väiksemad ja suuremad puud. Järsak uueneb vihma- ja vooluvete tegevuse toimel, kuid üldise porsumispildi, petroglüüfide tiheduse ja hinnangulise vanuse põhjal võib öelda, et väga aeglaselt. Tori Põrgu jõekaldaastangu puhastust teostati 2005. aastal (Eesti Geoloogiakeskus, 2016). 

Läbilõike kirjeldus Kleesment (1991) andmetel, ülevalt alla:

0,75 m – horisontaalselt peenekihiline, tugevalt tsementeerunud aleuriitne vilgurikas valkjashall liivakivi (Tamme kihistik);

7,5+ m – põimkihiline, keskmiselt tsementeerunud hallikasvalge ja kollakas liivakivi (Tori kihistik). Kivim sisaldab Fe-hüdroksiidiga pigmenteerunud väikesi (1-5 cm) aleuriidiveeriseid. Alumises osas ka rohekashalle saviveeriseid.</span>


source: G
code: 4-1
name: Tammeveski paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-tammeveski-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tamme kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pärnu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Parim paljanduvus ~30 m tammist allavoolu, parem kallas. Parima paljanduvusega kohas paljandub 0,4 m kirjuvärvilist dolomiiti, millest 0,1 m on vee all. Taur (1958) järgi paljandub  Navesti jõe paremal kaldal, umbes 35 m tammist allavoolu, Siluri ja Devoni kontakt. Jõe põhjas levib Adavere lademe valkjashall punasekirjude laikudega dolomiit, sellel lasub Devoni liivakivi. Läbilõike kirjeldus (Taur, 1958), ülevalt alla:

0,10 m – kirjuvärviline dolomiit;

0,12 m – hallikasvalge kõva liivakivi, kihilisus puudub;

0,05 m+ –  kirjuvärviline dolomiit. 

Dolomiitide paksus läbilõikes on võrreldes 1958 aastaga (Taur, 1958) suurenenud ilmselt jõe põhja kulumise arvelt, kuid osaliselt võibolla ka jõesängi puhastamise tulemusena (maavaldajalt saadud suuline info). Nooremad kihid ei paljandu ‒ varem kirjeldatud liivakivi dolomiidi paljandites enam ei näe. Seega Tamme kihistiku stratotüüpses paljandis Tamme kihistikule tüüpilist liivakivi enam ei paljandu.

Lahtisi liivakivi tükke õnnestus leida jõe paremalt kaldalt ~30 m tammist ülesvoolu ning jõesängi kõrval oleva pealevoolukanali süvendamisel  välja tõstetud materjali seest. Liivakivi oli tugevalt tsementeerunud, kollakashall, nähtava kihilisuseta.

Dolomiidi paljand jõe põhjas on püsiv. Liivakivi osa on kamardunud või kulutatud ning selle algset asukohta on võimatu kindlaks teha. Jõe voolutugevus on veskitammi all väike ning kaldaid jõgi nähtavasti ei erodeeri, sest need on kamardunud. Jõesängi kõrval olevat pealevoolukanalit süvendati  2005. aastal  (Rajatis 220279772).</span>


source: G
code: 4-2
name: Poruni jõe paljandid
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-poruni-j%C3%B5e-paljandid
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Narva lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Narva</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Looduslikud jõekaldapaljandid, kus paljanduvust esineb maksimaalselt 0,5 m paksuselt. Paljanduvad erinevat värvi liivakivid ja dolomiitse tsemendiga liivakivid.

Võrreldes varasema kirjeldusega (Kleesment, 2004) on paljanduvus vähenenud märkimisväärselt. 2017. aastal paljanduv osa vastab arvatavasti lõiguti eelnevalt kirjeldatule. Paljanduvate lõikude seostamine koondläbilõikega on võimalik vaid selgelt eristuvate üksuste tasemel. Kirjeldatud üksuste kontakte paljandites nähtaval ei ole. Paljandid uuenevad jõe suurvee mõjul minimaalselt, veetasemest kõrgemal asuvad paljandipinnad on tugevasti porsunud. Jõe kaldad on võsastunud, kasvavad ka suured puud. Kohati ulatuvad puude juured üle paljandi. Jalamiks on enamasti jõe veetase ning mõnel paljandil on ka jätk allpool veepinda. 

Kleesmenti (2004) andmetel moodustavad Poruni paljandite koondläbilõike kokku 9,9 m paksuses erinevad aleuroliidid, liivikivid ja dolokivid.

Läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

Kernave kihistu:

1,2 m – Hall vilgurikas väga peeneteraline liivakivi, punakaspruuni aleuroliidi ja savi vahekihtidega;

1,1 m – Kirjuvärvilise (punakas-, lillakas- ja kollakaspruun) liivakivi sage horisontaalkihiline vaheldumine aleuroliidi ja dolomiitse savi õhukeste kihtidega.

Leivu kihistu:

1,2 m – Erineva tsementatsiooniastmega punakaspruuni liivakivi ja aleuroliidi sage vaheldumine;

3,3 m – Hall, vahekihiti kirjuvärviline, aleuroliitne liivakivi, lillakashalli domeriidi ja savi, ning halli dolomiidi vahekihtidega. Liivakivi on valdavalt dolomiitse tsemendiga, kohati mügarjas. Dolomiidis esineb iseloomulikke kuubilisi kaverne;

1,3 m – Lillakashall domeriit ja punakaspruun aleuriitne savi;

1,4 m – Helehall dolomiit kuubiliste kavernidega;

0,4 m – Hall tugevalt tsementeerunud aleuriitne liivakivi.</span>


source: G
code: 4-3
name: Gorodenka kärestiku paljandid
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-gorodenka-k%C3%A4restiku-paljandid
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Narva lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Narva</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Gorodenka oja kaldaastangu liivakivipaljandites paljandub helepruun vilgurikas liivakivi, mis on suhteliselt hästi kompakteerunud ja plaatjas. Kihid on nähtaval kuni 30 cm kõrguselt ja mitmekümne meetri ulatuses vähemalt viies eri kohas. Võrreldes varasema paljandite kirjeldusega (Kleesment, 2004) on paljanduvus vähenenud märkimisväärselt - praegu paljanduv osa vastab eelnevalt kirjeldatud läbilõike kõige alumisele osale. Paljanduvad astangud on stabiilsed ja uuenevad oja vooluvee mõjul. Oja kaldad on võsastunud, kohati ulatuvad juured üle astangu.

Kleesmenti (2004) järgi on Gorodenka paljandite koondläbilõikes näha kokku 8,5 m aleuroliite ja liivakive. Ülevalt alla:

0,8 m – punakas- ja kollakaspruun plaatjas aleuroliit, allosas konglomeraatne, savi ja liivakivi vahekihtidega. Sisaldab kalafossiile;

1,0 m – punakaspruun liivakas aleuroliit halli liivakivi ja punakaspruuni savi läätsjate vahekihtidega. Alumises osas savi ja domeriidi veeriseid, esineb fossiilsete kalade ja käsijalgsete fragmente;

2,0 m – punakas-, kollakas- ja lillakaspruuni liivakivi ja aleuroliidi sage vaheldumine. Vahekihis on kivim tugeva dolomiitse tsemendiga. Kihipindadel savikirmeid ja vilgulehtede kogumeid. Peamine Kernave vöö juhtkivistisi sisaldav tase;

1,0 m – kollakas- ja violetjashall aleuroliit, punakaspruuni savi pindadega;

3,7 m – punakaspruun väga peeneteraline põimkihiline vilgurikas liivakivi halli ja punakaspruuni aleuroliidi vahekihtidega.</span>


source: G
code: 4-4
name: Narva põlevkivikarjäär
type: Karjäär
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-narva-p%C3%B5levkivikarj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vadja kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Narva</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Dolomiit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Muutuv läbilõige.

Vadja alamlademe ja kihtide/kihistu läbilõike paksus ulatub Narva karjääris 11 meetrini ning selles on esindatud hallid domeriidid, kollakad peenplaatjad dolomiidid, mustad peenekihilised savid, hallid dolomiitsed savid ja bretša (Ainsaar & Tänavsuu, 2008). </span>


source: G
code: 4-5
name: Narva jõe paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-narva-j%C3%B5e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vadja kihistu (para)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Narva</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Narva jõe vasaku kalda astang on kinni kasvanud. Astangu peal kasvab rohi ja üksikud puud. 

Kleesmenti (2004) järgi oli Narva jõe paljand 20 m ulatuses maksimaalselt 1,2 m kõrgune, kuid kihtide tugeva kallutatuse tõttu oli võimalik kirjeldada oluliselt suurema paksusega läbilõiget. Koondläbilõike (6,3 m) kirjeldus, ülevalt alla:

Leivu kihistu:

1,1 m – pruunikaspunane ja lillakashall dolomiitsavi halli domeriidi vahekihtidega.

Vadja kihistu:

1,0 m – hall, kohati kirjuvärviline domeriit savi ja dolomiidi vahekihtidega;

0,8 m – rohekashall dolomiitaleuroliit savi vahekihtidega;

1,4 m – halli peitkristalse dolomiidi ja domeriidi ning halli ja kirjuvärvilise savi kihtide tihe vaheldumine;

0,9 m – hall ja kirjuvärviline savi, dolomiidi ja domeriidi konkretsioonidega;

1,1 m – hall peenplaatjas dolomiit kirjuvärvilise savi vahekihtidega.</span>


source: G
code: 4-6
name: Aruküla koopad
type: Tehnogeene
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-aruk%C3%BCla-koopad
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Aruküla lade, Aruküla kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aruküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Liivakivikoobaste sissepääsulähedases alas umbes 15 m raadiuses oli 2017. aastal paljanduvuse varieeruvus väike ja läbilõike kõrgus jäi 1,0 -1,2 m vahele, edasi ei liigutud. läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

1,0 m – helekollakas kuni helepunakas kompaktne põimjaskihiline peene- kuni keskmiseteraline liivakivi;

0,1 m – pruunikaspunane savikam kiht;

0,1 m – helekollakas kuni helepunakas kompaktne põimjaskihiline peene- kuni keskmiseteraline liivakivi.

Varemkirjeldatud (Kleesment, 2001) punast liivakivi koopa laes ei märgatud, kuid koopa põhi oli kaetud lahtise punase liivaga. Viimatikirjeldatud andmetega võrreldes (Kleesment, 2001) pole paljanduvuse üldine ulatus oluliselt muutunud. Paljand on püsiv, kuni koobastikus varinguid ei toimu. 

Kleesment (2001) andmetel on koobastik uuristatud Aruküla lademe valgetesse liivakividesse. Koopa laes on pudedam punane liivakivi, mille paksus kõigub 1-1,5 m vahel. Valge, suhteliselt tugevamini tsementeerunud liivakivi paksus kõigub 1-1,5 m vahel. Valge ja lasuva punase liivakivi kontaktpinnal esineb sinakashalli savika aleuriitse liivakivi läätsi paksusega kuni 0,3 m. Koobaste põhjas on valge liivakivi all õhukesekihiline tugev kompleks, kus vahelduvad sinakashall savi, valkjashall dolomiit ja hall domeriit. Valge liivakivi lamaval piiril esineb 3-7 cm paksune konglomeraadi kiht, milles esineb kalafossiilide fragmente ja suuremaid luid. Koopapõhi on kaetud laest varisenud punaka liivakivi puistega.

Koobastiku suurus sisselangemise ja varingute tulemusel pidevalt vähenenud. 19. sajandi esimesest poolest pärinevad esimesed kirjalikud andmed Aruküla koobaste kohta. Osa koobastikku asus sel ajal kuni 5 m sügavusel. Kõrgus kõikus 1‒1,8 m vahel. 20. sajandil mõõdetud andmed annavad koopa põhja sügavuseks kõikide uurijate andmete kohaselt ligikaudu 3 m, kusjuures kõrgus kõigub tänapäevasega sarnaselt 1‒1,5 m vahel. Suurima ühest avast ligipääsetava koobastiku pindala, mis 1921. a oli 500 m² , vähenes 1981.aastaks 310 m² -ni ja 1999. aastaks ligikaudu 200 m² -ni. Koobastikuga hõlmatud maa-ala on hinnatud aegade jooksul väga erinevalt. On avaldatud arvamust, et see võib hõlmata isegi 10 ha suuruse ala. Valdavates trükistes piirdutakse maatükiga 300x400 m. Uuemate andmete kohaselt on see ülehinnatud ning koopaid hõlmav ala on praegu kõigest 80x100 m suurune. Koopad levisid tõenäoliselt kunagi laiemal territooriumil, eriti praegusest levilast surnuaedade poole, kuid see ala on nüüdseks uusehitistega kaetud ning võimalikud koopatühemikud on hävinud (Kleesmenti, 2001).</span>


source: G
code: 4-7
name: Tarvastu veski paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-tarvastu-veski-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tarvastu kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aruküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Looduslik jõekaldapaljand. Kaldaastangu ülemises osas paljandub 1,5 m laiuselt 2,2 m vertikaalset liivakiviseina. Läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

0,6 m – punane domeriit, keskmiselt tsementeernud, porsunud;

1,3 m – vahelduvad punakaspruuni peeneteralise liiva ja halli savika aleuroliidi kihid, keskmiselt tsementeerunud;

0,3 m – roosakaspruun peeneteraline liivakivi.

Algsest peaaegu 5 m läbilõikest  (Taur, 1958) on alles 2,2 m. Paljand on ebapüsiv, see kamardub, mattub puude, põõsaste ja jalami poolt rusukalde alla. Suurvesi paljandi jalamit ei kuluta ja paljand ei uuene.

Tauri (1958) järgi paljandus 7-8 m ulatuses ja  kõrgusega üle 4,5 m järgmine läbilõige (ülevalt alla):

1,3 m – roosakaspunane savikas mergel;

0,10 m – aleuroliit, savikas, rohekashall;

0,55 m – aleuroliit, rohekashall, paksukihiline ja kompaktne, sisaldab valkjasrohelise liivakivi vahekihte;

0,40 m – kollakaspunane liivakivi, keskmise tsementatsiooniastmega, sisaldab aleuroliitseid vahekihte;

0,10 m – vahelduvad pruunikaspunase aleuroliitse savi ja rohekashalli aleuroliidi kihid;

0,25 m – kollakaspunane liivakivi üksikute aleuroliidi vahekihtidega;

0,15 m – punakaspruuni savi ja peeneteralise liivakivi vaheldumine;

0,10 m – rohekashall aleuroliit;

0,55 m – pruunikaspunane aleuroliit;

0,20 m – vahelduvad pruunikaspunase aleuroliidi ja hallikasrohelise aleuroliitse liivakivi kihid;

0,20 m – pruunikaspunane aleuroliit;

0,08 m – aleuroliitne liivsavi, rohekashall;

0,70 m+ - roosakaspunane liivakivi.

 

Kleesment & Rahumäe (1990) järgi paljandus 10 m pikkuses paljandis 4,4 m paksuselt järgmine läbilõige (ülevalt alla):

1,0 m – domeriit, punane;

0,8 m - aleuroliit, rohekashall, plaatjas;

0.15 m - liivakivi, roosakaspunane, peeneteraline;

0.25 m - savi, tugevalt aleuriitne, punakaspruun;

0,5 m - liivakivi, roosakaspunane;

0,2 m - savi, rohekashall;

1,0 m - aleuroliit, plaatjas, tugevalt tsementeerunud;

0,5 m + liivakivi, roosakaspunane.

Võrreldes 1958. a. (Taur, 1958)) ja 1990. a. (Kleesment & Rahumäe, 1990) läbilõike kirjeldusi vähenes läbilõike paksus 32 aastaga ainult 0,1 m. Vähenemine on tingitud paljandi pealmise osa kamardumisest. Varieeruvus võib tuleneda ka läbilõigete kirjelduse erinevusest.</span>


source: G
code: 4-8
name: Viljandi lossimägede paljand
type: Tehnogeene
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-viljandi-lossim%C3%A4gede-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Viljandi kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aruküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljanduvad pruunikaspunased peeneteralised põimkihilised liivakivid 20 m pikkuse astanguna. Paljand on püsiva iseloomuga kui porsunud ja uueneb aeglaselt erosiooni  tulemusena. Paljandi koondläbilõike (paksus 6,5 m) kirjeldus ülevalt alla:

1. 1,7 m – peeneteraline liivakivi;

2. 3,0 m – massiivne peeneteraline liivakivi;

3. 1,8 m – peeneteraline, vilgurikas liivakivi.

Kagu-loodesuunaline varieeruvus:

1. ja 3. liivakivikompleksi paksus on maksimaalne paljandi loode osas ja väheneb kagu suunas.

2. liivakivikompleksi maksimaalne paksus on seotud paljandi kagu osaga ja väheneb sealt loode suunas.

 

Kleesment (2010) andmetel paljandub Viljandi lossimägede paljandis koondläbilõikena ülevalt alla:

2,0 m – pruunikaspunane kollaka alatooniga ebaselge horisontaalse kihilisusega keskmiselt kuni nõrgalt tsementeerunud väga peeneteraline liivakivi.

2,5‒4 m – pruunikaspunane massiivse tekstuuriga keskmiselt tsementeerunud peeneteraline liivakivi. Üksikuid väikesi savi ja aleuroliidi veeriseid. Kihi alumine pind on ebatasane katkestuspind, mille peal on rohkesti savi ja fosfaatseid veeriseid ning üksikuid kalafragmente.

2,3‒3,3 m – pruunikaspunane kollaka alatooniga peene horisontaalkihilisusega nõrgalt kuni keskmiselt tsementeerunud väga peeneteraline vilgurikas liivakivi. Paljandi idapoolses otsas on selle kihi ülemises osas kuni 1,3 m paksune põimkihiline kompleks.

Võrreldes varasema kirjeldusega (Kleesment, 2010) on paljand oma paksusest kaotanud ülevalt ~0,3 m ja alt ~1,5 m. Peamiseks põhjuseks võib lugeda murenemist ja sellest tingitud rusukalde kõrgenemist paljandi jalamil.</span>


source: G
code: 4-9
name: Härma (Ärma) paljand Õhne jõel
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-h%C3%A4rma-%C3%A4rma-paljand-%C3%B5hne-j%C3%B5el
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Härma kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Burtnieki</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrges (kõrgus 7,5 m) ~30 m pikkuses looduslikus jõekalda liivakivipaljandis paljandub helepruun põimkihiline pude liivakivi. 90 cm veepiirist asub savikate veeristega kiht. Paljanduv osa sarnaneb eelnevatele andmetele (Viiding, 1957). Eelnevalt kirjeldatud punakaspruune savisid liivakivikihtide peal (Viiding, 1957) ei suudetud tuvastada, kuid läbilõike ülemine osa oli suuremal määral kamardunud, mis raskendas kirjeldamist. Paljand on püsiv ja paikneb vooluvee aktiivse mõju piirkonnas. Astangu peal kasvab kuusik, puude juured ulatuvad kohati üle paljandi.

Viiding (1957) järgi paljandub profiilis maksimaalselt 9 m läbilõiget; ülevalt alla:

2,00 m - liiv, pinnakate;

0,60 m - punakaspruun savi, sisaldab läätsena valkjashalli saviliiva;

6,50+ m - kollakaspruun liivakivi.</span>


source: G
code: 4-10
name: Koorküla paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-koork%C3%BCla-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Koorküla kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Burtnieki</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jaoma oja sälkorus paljanduvad 15 m pikkusel alal erinevad põimkihilised liivakivid. Paljandi seisukord on hetkel hea ja astang on püsiv, kuid astangu peal kasvavad suured puud on astangule ohtlikud. Paljand on porsunud ning ei uuene, kuna oja veehulk ei ole paljandi jalami mõjutamiseks piisav, sest varikalle on tugevasti kamardunud. Läbilõige paljandub 4,5 m paksuselt, ülevalt alla:

3,6 m – Kollakashall  peeneteraline põimkihiline liivakivi;

0,05 m – Roostepunased savimugulad oranžis peenes savikas liivakivis;

0,8 m – Punane, kompaktne, peeneteraline paralleelkihiline liivakivi.

Varasemalt Kleesmenti (1995) poolt kirjeldatud 5 m läbilõige on vähenenud 0,5 m võrra.</span>


source: G
code: 4-11
name: Essi paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-essi-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Abava kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Burtnieki</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Looduslik jõekaldapaljand Võhandu orus. Paljandi horisontaalne ulatus on 10 m ulatuses ja parim paljanduvus on 2 m. Paljand on halvas seisukorras ja ebapüsiv ‒ kamardub, mattub puude, põõsaste ja rusukalde alla. Kallas on langenud puid täis ja paljandi jalam on juba selgelt väljaspool vooluvee otsese mõju piirkonda. Vertikaalse seinana paljanduvad erinevad põimkihilised liivakivid, ülevalt alla: 

1,7 m – Kollakaspunane põimkihiline liivakivi savi veeristega;

0,3 m – Valkjas- ja roosakaskollane peeneteraline põimkihiline vilgurikas liivakivi.

10 m allavoolu võib märgata kaldajärsaku kõige ülememises osas savikihtide paljandumist 0,3 m ulatuses.

 

Essi paljandi läbilõige on algselt olnud ligi kümne meetri paksune (Mark-Kurik, 1995, vt läbilõike kirjeldust allpool). Sellest on tänaseks alles 2 m, mis vastab eelnevalt kirjeldatud 6. ja 7. kihile. Paljanduvus on kahanenud ülevalt ~5+ m ja alt ~2,0+ m. Mark-Kuriku (1995) järgi paljandub Essi paljandis 9+ m, ülevalt alla:

1. 1,20 m – punane ja hallikas-violetne savi, kalakivististega;

2. 1,10 m – valge põimjaskihiline liivakivi roheka aleuroliidi vahekihtidega ja kalakivististega;

3. 0,80 m – helehall massiivne liivakivi;

4. 0,55 m – rohekashall aleuroliit savi veeriste ja vahekihtidega;

5. 1,40 m – hall ja kollakashall horisontaalkihiline aleuroliit savi vahekihtidega;

6. 1,70 m – punane põimkihiline liivakivi savi veeristega;

7. 1,60 m – hall vilgurikas põimjaskihiline aleuroliit;

8. 1,05 m – hallikaskollane aleuroliit savi vahekihtidega ülaosas;

9. 1,0+ m – varikalle.</span>


source: G
code: 4-12
name: Tartu kalmistu paljand
type: Tehnogeene
alt_id: https://stratotuup.ut.ee/d-tartu-kalmistu-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Aruküla lade, Aruküla kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Devon</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aruküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrge liivakivijärsak 300 m pikkusega paljanduval lõigul. Devoniaegsete liivakivide maksimaalne kõrgus on 5,5 m. Punakaspruun põimkihiline liivakivi, kihtide paksus kohati kuni 25 cm.  Ca 70 cm jalamist esineb savikate veeriste kiht. Ülaosas on veidi vähem kui ühe meetri paksune plaatjas kiht. Paljanduvus võrreldes eelnevate andmetega (Kleesment, 1991) märgatavalt muutunud ei ole.

Kleesment (1991) andmetel on koondläbilõike kirjeldus ülevalt alla (0,5-2,0 m Kvaternaar ja 5,2+ m Devon):

0,5‒2,0 m – savikas moreen (Kvaternaar);

3,0 m – punane kuni kollakaspruun põimkihiline liivakivi;

0,2 m – liivakas aleuroliit;

2,0 + m – roosakas- kuni kollakaspruun põmkihiline peeneteraline keskmiselt tsementeerunud liivakivi valkjashallide vilgurikaste läätsedega, kus esinevad kalade fragmendid.

Paljand püsib ja on pindmiselt porsunud. Paljandis esinevad lõhed ning näha on jälgi värsketest varingutest. Astangu peal kasvab rohi ja üksikud puud. Jalam on kohati mitme meetri kõrguseni mattunud rusukalde alla, valdavalt on rusukalle siiski kuni paarkümmend cm kõrge. 

1957. aastal (Eesti Geoloogiakeskus, 2016), mil Tartu Kalmistu paljand looduskaitse alla võeti, paljandus seal kokku 8,5 m devoniaegset liivakivi. 2007. aastal teostatud paljandi puhastuse järgselt jäi paljanduvus 6,5 m ulatusse. Ülejäänud 2 m ulatuses paljandist oli mattunud settekuhje alla. Tänapäeval on 8,5 meetrist järele jäänud 5,5 m Devoni liivakivide läbilõiget, mille põhjal võib eeldada, et ~3 m asub settekuhje all.

Lühike seletus paljandist novaator.err.ee lehel.

3D mudel paljandist (Marko Kohv).</span>


source: G
code: 5-0
name: Kunda mereäärne savikarjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-kunda-mere%c3%a4%c3%a4rne-savikarj%c3%a4%c3%a4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Lontova kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lontova</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Savi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aktiivne savikarjäär.

Paljandite asukoht, paljanduvus ja läbilõike iseloom on muutuv.</span>


source: G
code: 5-1
name: Tammneeme paljand
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-tammneeme-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tammneeme kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lontova</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Aleuroliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljanduvad Lontova kihistu ülemise osa savikivimid ehk Tammneeme kihistik. Tammneeme kihistiku moodustavad rohekashallid aleuroliidi vahekihtidega savid, kus esineb ka õhukesi (kuni 10 cm) halle ja peeneteralisi liivakivi kihte. Kohati leidub seal tumerohelist glaukoniiti (Mens, 2000). Astangu serval kasvavad rohttaimed ja mõned üksikud suuremad puud, mõned neist on ka alla varisenud koos paljandi äärega. Enamus paljandit on võrdlemisi halvas seisus, varisenud olekus ja leidub olmeprügi.

Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla: Poolemeetrise pinnakatte all paljanduvad 1 m ulatuses savikad liivakivid. Järsaku alumine 4 m on kaetud savise varikaldega, millel kasvab hein ja noored puud. Läbilõige ei ole muutunud aastal 2000 kirjeldatud (Mens, 2000) andmetega.</span>


source: G
code: 5-2
name: Kose-Lükati paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-kose-lykati-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Lükati kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Dominopol</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Aleuroliit; Savi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljandub ~12 m erinevaid Kambriumi lademe aleuroliite ja savisid. Eelnevate kirjeldustega (Mens ja Pirrus, 1977) võrreldes on läbilõike paksus kahanenud ~2 m võrra varikalde kõrgenemise ja taimestiku alla mattumise tagajärjel. Enamjaolt on paljand kinni kasvanud, kaetud taimestikuga. Jõevesi hoiab jalamit taimedest puhtana, kuid kõrgemalt kamardub paljand kinni.

Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla (Mens ja Pirrus, 1977):

Tiskre kihistu, Rannamõisa kihistik:

1-6 m -  jäme helehall aleuroliit.

Tiskre kihistu, Kakumäe kihistik:

2,2 m - vähese glaukoniidiga savikas aleuriit;

0,4 m - vähese glaukoniidiga, massiivne, karbonaatse tsemendiga, valkjashall aleuroliit ;

0,8 m – valkjashall aleuroliit, kus kihipindadel esineb püriidi konkretsioone, glaukoniiti ja peenfosfaatseid brahhiopoodide kojatükke;

1 m - tugevasti tsementeerunud, valkjashall aleuroliit.

Lükati kihistu:

2,8 m - aleuroliidi (60 %) ja savi (40 %) vaheldumine;

3 m - savi (60%) ja aleuroliidi (40%) vaheldumine.</span>


source: G
code: 5-3
name: Rannamőisa pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-rannam%c3%b5isa-pank
same: G.5-3
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tiskre kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Dominopol</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rannamõisa pank on mitmeid kilomeetreid pikk klindiastang, mis kulgeb lääne-loodest ida-kagu suunas. Lääne pool asub otse veepiiril, kuid idas ulatub pikalt ka sisemaale. Infotahvlite andmetel kuni 30-40 m kõrge. Läbilõige varieerub sõltuvalt asukohast. Enamasti paljanduvad karbonaatsed kivimid. Paksema läbilõike piirkonnas paljanduvad kihid Tiskrest kuni Toila kihistuni. Liikudes lääne suunas hakkavad paljanduma valdavalt karbonaatsed kivimid. Pehmemad kihid näivad selles osas olevat täies mahus mattunud varingu alla, millel vohab kõrge taimestik. Poolsaarelt edasi liikudes algab lahesopp, kus taas paljanduvad liivakivid. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

~4 m – lubjakivi;

~2 m – glaukoniitlubjakivi (Toila kihistu);

~0,6 m – glaukoniitliivakivi (Leetse kihistu);

~4 m – argilliit (Türisalu kihistu);

~4 m – liivakivid (Kallavere kihistu);

~9 m liivakivisid, mis on peamiselt rusukalde all (Tiskre kihistu).</span>


source: G
code: 5-4
name: Rannamőisa pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-rannam%c3%b5isa-pank
same: G.5-3
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Rannamőisa kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Dominopol</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>


source: G
code: 5-5
name: Rannamőisa pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-rannam%c3%b5isa-pank
same: G.5-3
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pakerordi lade (hüpo)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitliivakivi; Argiliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>


source: G
code: 5-6
name: Rannamőisa pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-rannam%c3%b5isa-pank
same: G.5-3
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tabasalu kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Varangu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Argiliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>


source: G
code: 5-7
name: Kakumäe paljand
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-kakum%c3%a4e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kakumäe kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Dominopol</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Aleuroliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Loode-kagusuunaline liivakivi kaldajärsak on ~7 m kõrge. Astangu peal, väga serva lähedal on kõrged puud. Kohati on astang taimestikuga varjatud. Astang on kagu pool madalam, loode poole paljanduvus suureneb. Läbilõike kõrgus on 5,2 m, selle all varikallet 1,7 m. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

4.10 m – valkjas kvarts-aleuroliit ja peen liivakivi koos rohekas- kuni pruunikashallide savika aleuroliidi vahekihtidega (Kakumäe kihistik, Tiskre kihistu);

1,10 m – rohekashall savikas aleuroliit (Lükati kihistu).

Võrreldes eelnevate kirjeldustega (Mens & Pirrus, 1977) ei ole läbilõike paksus märgatavalt vähenenud.  </span>


source: G
code: 5-8
name: Ülgase paljand
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-%c3%9clgase-paljand
same: G.5-8
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Ülgase kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span></span>
<strong>Kivi: </strong><span>Aleuroliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Astangu kogupikkuseks on 4,3 km, üldkõrgus ~30 meetrit. Paljanduv osa jääb fosforiidikaevanduse suudme juurde. Kallavere kihistu paljandub kaevanduse suudme kõrgusel. Kaevanduse lagi on samal kõrgusel Kallavere kihistu Suurjõe kihistiku alumise osaga.

Koopad asuvad ~10 meetri kõrgusel teepeenrast ja on 2 meetrit kõrged ning neist kõrgemal on veel 4 meetrit paljandit. Koobaste seisund on hea, paljandub Maardu kihistiku ülemine osa. Türisalu kihistu paljandub kohati (0,5 meetri ulatuses) puujuurte all,  enamasti on aga kinni kasvanud.

Ida poole jääb kaks liivakiviseina, mis mõlemad on hästi säilinud, ehkki kohati kaetud samblaga. Tagumises liivakiviseinas paljanduvad Ülgase kihistu ja Maardu kihistik, koopapoolses liivakivipaljandis paljandub Kallavere kihistu terviklikult. Kallakusega paljand on kaetud puude ja alustaimestikuga. Paljandi kõrgus, ulatus ja paljanduvus varieeruvad suuresti kogu paljandi ulatuses. Läbilõige on paremini nähtav Ülgase fosforiidikaevanduse suudmes ja sellest paremale jäävates liivakivipaljandites.

Läbilõike kirjedus (Heinsalu, 1990), ülevalt alla:

Türisalu kihistu, Tabasalu kihistik:

0,5+ m - argilliit.

Kallavere kihistu, Suurjõe kihistik:

1,3 m - keskmise-peeneteraline kihiline kvartsliivakivi, brahhiopoodide hästisorteeritud skeletijäänustega.

Maardu kihistik:

0,75 m - Peeneteraline kvartsliivakivi ja mudakivi, mille ülemises osas graptoliit-argiliitsed lamellid;

0,25 m - Obolus-konglomeraat;

1,35 m - peeneteraline kvartsliivakivi, graptoliit-argilliitsete lamellidega alumises osas;

1,1 m peeneteraline kvartsliivakivi brahhiopoodide jäänustega.

Ülgase kihistu:

6,5 m – kvarts-aleuroliit (peen liivakivi), alumises ja ülemises osas savi vahekihtidega.

Võrreldes eelnevate andmetega (Heinsalu, 1990) on 2013. aastal läbilõike Kallavere kihistu osa olnud muutusteta, Ülgase kihistust paljandub vaid ülemine 1,5 meetrit, alumised 5 m on rusukalde all.</span>


source: G
code: 5-9
name: Ülgase paljand
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-%c3%9clgase-paljand
same: G.5-8
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kallavere kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitliivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>


source: G
code: 5-10
name: Ülgase paljand
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-%c3%9clgase-paljand
same: G.5-8
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Maardu kihistik (neo)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi; Argiliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>


source: G
code: 5-11
name: Maardu vana karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/k-maardu-vana-karj%c3%a4%c3%a4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Maardu kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Kambrium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana sügava karjääri nõlvad. Paljand on kinni kasvamas, uuenemist ei toimu. Astangu peal on üksikud puud ja põõsad, varikaldel rohttaimed ning põõsad. Paljandi jalamil tihe rohttaimestik, niiske ala. Paljanduvusega ala kõrval asuvad kinnikasvanud aherainemäed. Ala ei ole sihiteadlikult rekultiveeritud. Lahtikaevatud läbilõike kohas paljandub ülvalt alla:

6+ m - varikalle;

2+ m - Türisalu kihistiku pruunikashall kiltjalt lagunev porsunud argilliit;

1,22 m - Suurjõe kihistiku jämedateraline brahhiopoodipoolmete detriiti sisaldav pruunikashall, keskmiselt tsementeerunud liivakivi;

0,75 m - Maardu kihistiku hele ja nõrgalt tsementeerunud, peeneteraline liivakivi;

2+ m - varikalle.</span>


source: G
code: 6-0
name: Ärina kõrtsi ase
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-%C3%A4rina-k%C3%B5rtsi-ase
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Ärina kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand on täielikult hävinud. Kunagist asukohta ei ole võimalik täpselt kindlaks teha. Piirkonna reljeef on lauge.

Põlma 1987. aasta kirjelduse järgi on maanteed tõstetud ja seetõttu endine paljand hävinud.</span>


source: G
code: 6-1
name: Väo karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-v%C3%A4o-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Väo kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lasnamäe Uhaku</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõige karjääris on aktiivselt uuenev. Stratotüüp on hetkel püsiv, kuid edasine saatus sõltub rekultiveerimiskavast. Astangu serval suured taimed puuduvad, valdavalt on kattunud rohttaimedega. Jalamiks on paeplatoo, mida kohati katavad aherainekuhjatised. Porsumist ei täheldata, uuenemine on tehislik. Mõned karjääri seinad on laugeks tehtud.</span>


source: G
code: 6-2
name: Voore paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-voore-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Voore kihtkond</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span></span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tänapäeval on termin „Voore“ kasutusel kihtkonna tähenduses, kihtkond koosneb Rägavere, Paekna ja Saunja kihistust. 2014. aastal vanast paemurrust läbilõiget ei suudetud leida. Paljandi seinad on mattunud. Murd on nii astangul kui ka jalamil väga tugevalt võsastunud. Põlma (1985) andmetel leidus Voore paemurrus 1985. aastal 1,2 m puhast lubjakivi.

Kehala sõidutee ääres on kõrguste vahe teega umbes 2 m, nõlva all on lahtist lubjakivimaterjali. Kunagise murru keskel leidub ohtralt kamardunud astanguid ja nõlvu kõrgusega 1-2 m. Kohati leidub lahtiseid Saunja ja Paekna kihistu päritoluga paetükke. Kõige lootustandvamas kohas on mattunud astangu kõrgus 2,2 m, selles leidub arvatavalt Paekna kihistu lubjakivitükke.</span>


source: G
code: 6-3
name: Voka pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-voka-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Voka kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mereäärne klindiastang mis on aktiivselt uuenev. Ülemistele kihtidele on raske ligi pääseda. Jalamil suur varikalle, mis on taimestunud (puud, põõsad, rohttaimed). Paljanduvus kokku umbes 6,5 m. Rõõmusoks (1983) kirjeldab Voka pangal 0,4 m paksuses halli õhukeste savikate kihtidega, suhteliselt suurte pruunide raudooididega lubjakivi.

Kirjeldus alt üles: läbilõike alumises osas paljandub 50 cm paksuses paksukihiline massiivne dolomiidistunud lubjakivi, selle lasumiks on 35‒40 cm savikam ooidlubjakivi, mille ülemise poole moodustab Voka kihistik. Piiri Sillaoru kihistu sees on raske leida, sest läbilõige on tugevasti porsunud. Ooididega lubjakivikihindil lasub veel umbes 5 meetrit lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-4
name: Vohilaiu stratotüüpne paljand
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-vohilaiu-stratot%C3%BC%C3%BCpne-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vohilaiu kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vohilaiu põhjarannal, teest läänes (B. Steini, 1937 punkt nr. 2), paljandub kuni 0,3 m - nõrgalt dolomiidistunud lubjakivi (Põlma 1986). 

Kõrgemal on avamus kaetud rannavallidega ja edasi võsas esineb üsna ulatuslikul alal vanu kuni 1 m sügavusi murruauke.</span>


source: G
code: 6-5
name: Viivikonna karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-viivikonna-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Viivikonna kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kukruse</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aktiivne vaalkaevandatav karjäär, mida samaaegselt järkjärgult rekultiveeritakse. Läbilõige on muutuv.

Viivikonna kihistu koosseisu kuuluvad (alt üles) Kiviõli, Maidla ja Peetri kihistik, mis on esindatud kukersiidi, kukersiidika ning erineval määral savika lubjakiviga (Hints, 1997).  

1987. aastal liideti Viivikonna karjäär Sirgala karjääriga, 2000. aastal Sirgala omakorda Narva karjääriga ning administratiivne ja tehnoloogiline keskus paikneb sellest ajast Narva karjääri tööstusterritooriumil (Kriis, 2014). Narva karjäär on aktiivne karjäär, paljanduvus püsib kuni aktiivne kaevandamine kestab.</span>


source: G
code: 6-6
name: Varangu Selja jőe paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-varangu-selja-j%C3%B5e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Varangu lade, Varangu kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Varangu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Savi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kamardunud kaldapaljand Selja jõe vasakul kaldal.

Paljand on kinni kasvanud, kuid kergesti lahtikaevatav. </span>


source: G
code: 6-7
name: Valgejőe paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-valgej%C3%B5e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Valgejőe kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jõekaldapaljand, kus paljandub vertikaalses astangus 4,23 meetrit. Valdavalt väikese rusukaldega, esinevad üksikud Valgejõe kihistiku kivimi plokid. Paljand uueneb minimaalselt. Esineb porsumisnähte, sammaldumist. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

2,63 m - muutliku savikusega hall lubjakivi, esineb rohkesti peajalgsete ja tigude kivistisi. Paljanduva intervalli keskel (sügavusel 1,33 – 1,73 meetril) savikam (Valgejõe kihistik, Loobu kihistu);

1,25 m - hall savikas lubjakivi, kohati õhukeste merglikihtidega (Nõmmeveski kihistik, Loobu kihistu);

0,15 m - savikas, õhukesekihiline, suurte korrapärase kujuga pruunide raudooididega hall lubjakivi (Voka kihistik, Sillaoru kihistu);

0,2 m - glaukoniitlubjakivi (Toila kihistu).</span>


source: G
code: 6-8
name: Ussimäe paljand
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-ussim%C3%A4e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tőrevere kihistik (hüpo)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand asub võsastunud alal, kus paljanduvad Oandu ja Rakvere lademe piirikihid. Eelnevate andmetega (Meidla, 1996) võrreldes on paljanduvus vähenenud rusukalde suurenemise ja taimestiku pealekasvamise tõttu ~1 m võrra. Paljandi seis on rahuldav, kuid mattumine lähiaastatel jätkub. Läbilõige 2,95 m (Meidla, 1996) ülevalt alla:

1,5 m – tihe karpliku murdega lubjakivi koos mergli vahekihtidega (Rägavere kihistu, Rakvere lade);

0,35 m – kõva afaniitse karpliku murdega jämedetriitne lubjakivi (Tõrremäe kihistik, Rägavere kihistu, Oandu lade);

1,1 m – savikas domeriit (Hirmuse kihistu, Oandu lade).</span>


source: G
code: 6-9
name: Uhaku säng
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-uhaku-s%C3%A4ng
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Uhaku lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Uhaku</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Uhaku jõe kõrge vertikaalne paljand on rahuldavas seisus, ulatus 10 m. Läbilõige on püsiva iseloomuga ja vaid vähesel määral mõjutatud paljandi peal kasvavate taimede poolt. Paljandub ülevalt alla (2,75 m):

0,1 m - hall/sinakashall tugev lubjakivi;

0,3 m - heledam savikas lubjakivi;

0,1 m - hall/sinakashall tugev lubjakivi;

0,05 m - hall/sinakashall tugev lubjakivi götiitse impregnatsiooniga käikudega;

0,4 m - heledam savikas lubjakivi, milles esineb 3-5 cm paksuseid kihte götiitse impregnatsiooniga käikudega;

0,2 m - hall/sanakas tugev lubjakivi, kus esineb nautiloide;

0,1 m - hall/sinakashall tugev lubjakivi, kus esineb nautiloide ja katkestuspind?;

0,2 m - helehall lubjakivi väikeste raudainesega täitunud käikudega. Esineb mergli vahekihte, lubjakivi kihid 1-2 cm paksud;

0,1 m - hall/sinakashall tugev lubjakivi götiitse impregnatsiooniga käikudega;

0,1 m - hall/sinakashall savikam lubjakivi (kihipaksus 3 cm) götiitse impregnatsiooniga käikudega;

0,05 m - mergli vahekiht;

0,8 m - hall/sinakashall savikam lubjakivi götiitse impregnatsiooniga käikudega. Lubjakivikihid on 1-5 cm paksused. Kiht algab ülal 5 cm lubjakivi kihiga;

0,2 m - hall/sanakashall tugev lubjakivi;

0,05+ m - hall/sinakashall savikam lubjakivi.

Uhaku sängi põhi koosneb tugevast nautiloide sisaldavast lubjakivist.

 

Rõõmusoksa (1983) andmetel paljandub stratotüübis Kõrgekalda kihistu enam kui 6 m paksuselt. Rõõmusoks on arvestanud ka Uhaku joa paljandit, millega tuleb koguläbilõige 2,75 + 1,15 = 3,9 m. Rõõmusoksa andmetel (Rõõmusoks, 1970, lk. 47) on stratotüüpse paljandi läbilõige vähenenud pealt 0,4 m ja alt 0,5 m võrra. Uhaku joa paljand on kaotanud läbilõiget pealt 0,1 m ja alt 1,1 m. Kokku on läbilõige vähenenud 2,1 m. Uute läbilõike kirjelduste alusel tundub Rõõmusoksa (1970) läbilõike kirjelduste omavaheline korrelatsioon ekslik ja vajaks täiendavat kontrolli.</span>


source: G
code: 6-10
name: Uhaku joa paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-uhaku-joa-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Koljala kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Uhaku</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand asub kunagise Erra jõe joa kohal, kuhu vesi mööda orgu enam ei ulatu. Kunagise joa jalami kohal on uuristatud paepõrand, mis viitab vee tegevusele. Joaastangu pealne osa on taimestikuga ja fenoolijääkidega kaetud. Joa asukohast ~10 m mõlemale poole on astang vähesel määral või täiesti taimestunud. Paljand on rahuldavas olekus, suurvee ajal on tõenäoliselt üle ujutatud.  Paljandub + 1,15 m, ülevalt alla:

0,80 m - hall / kollakashall, õhukesekihiline savikas lubjakivi. Tugevalt porsunud, fossiilidest leidub merikerasid;

0,15 m - hall / kollakashall, keskmisekihiline savikas lubjakivi aste;

0,15 m - hall / kollakashall, keskmisekihiline savikas lubjakivi aste;

+ 0,5 m tugevam lubjakivi, mis moodustab paepõranda.

Rõõmusoksa andmetel (Rõõmusoks, 1970, lk. 47) on stratotüüpse paljandi läbilõige vähenenud pealt 0,1 m ja alt 1,1 m. Kokku on läbilõige vähenenud 1,2 m. Uute Uhaku sängi läbilõike kirjelduste alusel tundub Rõõmusoksa (1970) läbilõike kirjelduste omavaheline korrelatsioon ekslik ja vajaks täiendavat kontrolli.</span>


source: G
code: 6-11
name: Udria pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-udria-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Udria kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Umbes 10 m paksusel liivakivikompleksil lasuvad karbonaadid. Kokku paljandub ligikaudu 4 m lubjakive. Varikaldest kõrgemal paljandub 1,2 m rohekashalli glaukoniitlubjakivi (Toila kihistu), millel lasub 20 cm paksune raudooide sisaldav Sillaoru kihistu lubjakivi. Lasuva Udria kihistiku paksus on 1,3 m, see on paksukihiline, massiivsem kui Sillaoru kihistu lubjakivi ning sisaldab rohkesti peajalgsete kivistisi. Orviku (1960) andmetel on Udria kihistiku paksus Udria piirkonnas ligikaudu 1,8 meetrit. Udria kihistiku lubjakivi on dolomiidistunud – esineb kollakaid ja punakaid viirge ning laike. Udria kihistiku lasumiks on 1,2 m Valgejõe kihistiku savikate vahekihtidega lubjakivi.  

Astangul on toimunud palju värskeid varinguid. Paljand on püsiva iseloomuga ja aktiivselt uuenev. Kogu paljandi ulatuses on näha värskelt aset leidnud varinguid, kuid ülesronimise kohal ilmneb ka taimestunud vanem varingukoht.</span>


source: G
code: 6-12
name: Ubari paljand
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-ubari-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Ubari kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrgest astangust (+12 m) on paljandiks vaid mõnemeetrine ülaosa, mis on valdavalt püsiv. Allpool on astang kaetud suure kamardunud rusukaldega. Astangu peal on segamets, millest osa puudest on alla vajunud. Kivim on tugevalt porsunud ja sammaldunud. Läbilõike kirjeldustest on näha, et litostratigraafiliste üksuste paksused varieeruvad märgatavalt, nagu on sellele läbilõikeintervallile tavaline. 

Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

2.0 m - puhas paksukihiline lubjakivi (Väo kihistu, Lasnamäe lade);

0,4 m - ooidlubjakivi (Kandle kihistu, Aseri lade);

1,3 m - glaukoniitlubjakivi (Ubari kihistik, Loobu kihistu, Kunda lade).

Võrreldes eelnevalt kirjeldatud andmetega (Mägi, 1970) on läbilõige mattunud ~0,3 m Ubari kihistiku alumisest osast rusukalde alla.</span>


source: G
code: 6-13
name: Türisalu pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-t%C3%BCrisalu-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Türisalu kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Argilliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Panga läbilõige on jälgitav 3 km pikkusel lõigul. Kihtide paksus varieerub, Türisalu kihistu paksus on koordinaatide kohas üle 2 m. Paljand on aktiivselt uuenev. Rusukalle võib kohati ulatuda lubjakivini. Laugemad rusukalded on kaetud taimkattega. Türisalu pank on edelapoolses osas mere kulututusele rohkem avatud. Piirkonna koondläbilõige Mens ja Miidel (2003) andmetel, ülevalt alla:

3,8 m - Väo kihistu lubjakivid ja dolomiidid;

0,2 m - Kandle kihistu ooididega lubjakivi;

1,2 m - Pakri kihistu liivakas lubjakivi;

2,3 m - Toila kihistu lubjakivi, alumises osas palju glaukoniiti;

5,1 m - Türisalu kihistu üksikute liivakiviläätsedega kiltsavi;

4,8 m - Kallavere kihistu kiltsavi vahekihtidega ja lingulaatide kodadega liivakivid, ülemisel piiril "püriidikiht";

9,9+ m - Tiskre kihistu savi vahekihtidega liivakivi.</span>


source: G
code: 6-14
name: Tőrremäe kuivenduskraavid
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-t%C3%B5rrem%C3%A4e-kuivenduskraavid
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tőrremäe kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Oandu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegemist on kuivenduskraaviga, mille seinad on kuni 40-kraadise kallakusega. Paljandist leiab lahtiseid lubjakivitükke, kuid aluspõhjaline paljanduvus puudub.

Tegu ei pruugi olla originaalselt määratud stratotüüpse paljandiga. Rõõmusoksa (1983) andmetel on stratotüüp juba pikka aega hävinud ning Põlma jt. (1988) andmetel on Tõrremäe kihistiku hüpostratotüübiks valitud Ussimäe paljand.</span>


source: G
code: 6-15
name: Tőrevere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-t%C3%B5revere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tőrevere kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana paemurru servas paljandub ca 5 m laiuselt ja 1,1 m kõrguselt suhteliselt puhas lubjakivi. Paljanduv lubjakivi on suhteliselt puhas rifflubjakivi, paksukihiline (kihipaksus keskmiselt 10 cm). Kivimiliselt ühtlane, hästi säilinud kivistised. Paljand on sammaldunud ja kinni kasvamas, kuid astang on stabiilne.

Põlma (1981) järgi paljandus läbilõikes:

0,30 m – pinnakate;

1,20+ m – biohermikivim, valkjashall, ülemises osas nõrga kollaka tooniga. Kogu intervalli ulatuses esineb roosakaid laike, afaniitses põhimassis esineb ohtralt faunat. Ülemise 0,30 m piires on kivim lainjas-läätsjas keskmisekihiline, allpool paksukihiline kuni massiivne. 

Võrreldes varasemate andmetega (Põlma, 1981) on paljanduvus 2017. aastaks vähenenud 0,1 m võrra. Põhjuseks tõenäoliselt murru põhja täitumine okste ja kõduga. </span>


source: G
code: 6-16
name: Tőlinőmme pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-t%C3%B5lin%C3%B5mme-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tőlinőmme kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand on klindiastangust üles viiva metsatee ääres, selle peal on paeplatoo. Tõlinõmme panga piirkonnas paljandub, ülevalt alla:

4,5+ m - lubjakivi (Väo kihistu, Lasnamäe lade);

0,3 m - savikas ooidlubjakivi (Kandle kihistu, Aseri lade);

0,4 m - liivlubjakivi (Pakri kihistu, Kunda lade);

0,3 m - hajusa galukoniidiga lubjakivi (Lahepera kihistik, Toila kihistu, Volhovi lade);

0,5 m - savikas lubjakivi (Telinõmme kihistik, Toila kihistu, Volhovi lade).

 

On alust arvata, et 1983. (Rõõmusoks, 1983) aasta andmetel 1,25 m paksune Tõlinõmme kihistik paljandub nüüd vähenenud paksuses, kuna on mattunud rusukalde alla. </span>


source: G
code: 6-17
name: Toila pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-toila-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Toila kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov Billingen</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rannajoonest umbes 100 m sisemaa pool asuv klindiastang. Kõrgus 43,5 m merepinnast. Toila kihistu glaukoniitlubjakive paljandub tüüpläbilõikena märgitud paigas kuni 1,5 m, alumine osa kihistust on mattunud. Paljanduvas osas on 1 m massiivset lubjakivi, mille all paljandub kuni pool meetrit rohkem porsunud savikamat lubjakivi. Paljandi pinnal kasvab samblaid ja samblikke ning nukkidel on mõned rohttaimed. Pudedama lubjakivi pinnal (Sillaoru kihistu) kasvab ka suuremaid puid. Massiivsel lubjakivil lasub ~20‒40 cm Sillaoru kihistu ooidlubjakivi ning läbilõige jätkub lubjakividega ülespoole veel ca ~3,5 m. Kokku paljandub ~5,5 m erinevaid lubjakive. 

 

Orviku (1960) järgi paljandus Toila läbilõikes Toila kihistu koosseisus: ligikaudu 0,65 m paksuses Kalvi kihistik, ca 0,7 m ulatuses Künnapõhja kihistik, ca 1,05 m Saka ning ca 0,4 m ulatuses Päite kihistik, kokku ca 2,8 m.

Tinn et al. (2006) järgi oli Toila kihistu paksus tüüpläbilõike asukohast mõnevõrra lääne pool väiksem, kokku 2,58 m:

Kalvi kihistik – 0,63 m;

Künnapõhja kihistik – 0,65 m;

Saka kihistik – 0,94 m;

Päite kihistik – 0,36 m.

Võrreldes eelnevalt kirjeldatud andmetega (Orviku, 1960) on Toila kihistu paksus Toila panga läbilõikes vähenenud 1,3 m võrra. Põhjuseks paljandi alumise osa mattumine varikalde alla. Allesjäänud paljand on püsiva iseloomuga. Jalamil on kõrgele ulatuv varikalle - klibu ja prügi. Varikalle on taimestunud, esineb nii täiskasvanud puid kui ka noori põõsaid ja vähest rohttaimestikku.</span>


source: G
code: 6-18
name: Suurupi paljand
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-suurupi-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Suurupi kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivalubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kogu klindi kõrgus on kuni 10 m, paljanduv osa 2 m. Paljand on porsunud ja kohati ka varisemisohtlik. Kõrge varikalle on kaetud ühtlase kuid hõreda lehtmetsaga. Paljand on kinni kasvamas. Läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

1,1 m - ooidlubjakivi (Malla kihistik, Kandle kihistu);

0,2 m - suurte pruunide götiitsete ooididega lubjakivi (Osmussaare kihistik, Pakri kihistu);

0,4 m - monoliitne liivakas lubjakivi (Suurupi kihistik, Pakri kihistu);

0,3 m - savikas lubjakivi, mergel (Tõlinõmme kihistik, Toila kihistu). </span>


source: G
code: 6-19
name: Suurjőe Mustoja kaldapaljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-suurj%C3%B5e-mustoja-kaldapaljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pakerort lade (piiri), Suurjőe kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljandub ~30 m laiuselt 6+ m liivakivi.  Halva ligipääsetavuse tõttu ei suudetud läbilõiget detailselt kirjeldada. Lokaliteeti on kirjeldatud ka Pakerordi lademe piiristratotüübina, kuid visuaalsel vaatlusel 2014. aastal see kinnitust ei leidnud. Põhjuseks võib olla paljandi läbilõike  mattumine taimestiku ja varikalde alla. Heinsalu ja Raudsep (1998) andmetel paljandub Suurjõe kihistik paljandis 6 m ulatuses, mis on säilinud tänapäevani.



Paljand on suurest osas kamardunud. Astagu peal asuvad taimed ja alla kanduv muld mõjutavad paljandi väljanägemist. Paljand mattub tõenäoliselt aastatega aina rohkem, kuid märkimisväärne kõrgus tagab pikaajalise püsivuse. Rusukalle kuni 2 m kõrguselt ulatub Mustojasse.</span>


source: G
code: 6-20
name: Siuge paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-siuge-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Siuge kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana paemurru auk, mis on täiesti kinni kasvanud ja mille servad on looduses raskesti äratuntavad. Murru sees on näha palju väiksemaid, maksimaalselt 0,5 m kõrguseid kamardunud astanguid. Leidub vaid üksikuid lahtisi porsunud kivimi tükke. Põlma (1981) andmetel oli murd täielikult kinni kasvanud juba 1981. aastal ning lahtisi tükke esines vaid kunagise lubjaahju süvendi ümbruses, mis pole täna enam eristatav.

Lahtine kivim paemurru lõunaservas oli pruunikas mikriidiline kuni poolafaniitne lubjakivi väheste merglilamellidega, leidus mõningaid fossiile ning esines ränistumist. 

Nestori (1981) järgi esines lahtises materjalis valdavalt 2 tüüpi kivimit:

1) Tõrevere kihistiku lubjakivi – mikrokristallilise põhimassiga, muutliku ilmega kivim, milles esineb kohati jämedat bioklastilist materjali ning mis kohati omandab biohermse ilme; kivimis esineb punakaid viirge ja mustreid.

2) Siuge kihistiku lubjakivi – mikriidiline kuni peenkristalliline, pruunikas, bituminoosne, savikas lubjakivi, millega kohati kasaneb mikriidilis-peenklastiline või mikriidiline lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-21
name: Saxby mererand
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-saxby-mererand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vormsi lade, Saxby kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Vormsi</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Saxby rannas on põhja-lõunasuunaline rannapaljand, kus ~2.5 km pikkusel ribal paljanduvad veepiiril Vormsi lademe keskmised ja ülemised kihid. Paljand algab ligi 300 meetrit Saxby tuletornist põhja pool ning kulgeb mööda veepiiri, kust lõuna poole on paljandit näha ligi 570 m. 

Parim läbilõige asub majakast 20 m põhja pool, abihoone all rannas. Paljandub 0,76 m, ülevalt alla:

~2 m – klibuvall;

0,05 m - nõrgalt või keskmiselt savikas, mikrokristalne, kivististerohke hall lubjakivi;

0,17 m - mattunud intervall;

0,08 m - nõrgalt või keskmiselt savikas, mikrokristalne, kivististerohke hall lubjakivi;

0,07 m - savikam, kohati peenema põhimassiga ja jäljekivististega hall lubjakivi;

0,09 m - kohati nõrgalt savikas, mikrokristalne, bioturbeeritud detriitne hall lubjakivi;

0,30 m - mattunud intervall.

Veepiiril hall savikas jäljekivististega lubjakivi. Paljanduvus jätkub veepiirist allpool.

 

Põlma (1986) andmetel paljandub Tuliku kohal („pool puitja pool kivist putka kohal”) ülevalt alla:

~1,0 m – klibuvall;

0,15m  – nõrgalt kuni keskmiselt savikas lubjakivi;

0,40m  – puhas kuni nõrgalt savikas lubjakivi;

1,0+m  – keskmiselt savikas, mikrokristalne lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-22
name: Saue-Kirsimäe paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-saue-kirsim%C3%A4e-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Saue kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Keila</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljandit ei leitud. Juba 1945. aastal (Jaanusson, 1945, cit. Rõõmusoks, 1983) täielikult kinnikasvanuks tunnistatud paemurd, kus kihistik paljandus 0,2 m paksuselt.

Oletatavas asukohas on praegu põld.</span>


source: G
code: 6-23
name: Saku paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-saku-paemurd
same: K.KLO4000145
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Saku kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Oandu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand on loode-kagusuunaline, murru seina pikkus on umbes 100 meetrit. Aiapoolses paljandis on jalamil rusukalle, millel kasvavad istutatud taimed. Tänu aianduslikule hooldamisele pole paljand kinni kasvanud. Kõrgus kuni 3 meetrit, ning ~1 m rusukallet. Põhja suunas kõrgus kasvab 4-5 meetrini, millest rusukallet on umbes 3 meetrit. Põhja poole jääv osa paljandist on puhastamata, võsastunud ja valdavalt kinni kasvanud. Astangul kasvavad puud kuni ääreni ja kohati leidub neid ka paljandi seinal. Mõni üksik puu ripub paljandi kohal.

Nestori (1960) andmetel paljandub 3,84 m, ülevalt alla:

1,25 m – õhukesekihiline mergellubjakivi, katkestuspind all;

0,43 m – lubiliivakivi ussikäikudega;

0,33 m – lubjakivi mergli vahekihtide ja lubiliivakivi läätsedega;

0,06 m – plastiline savi;

0,38 m – kvartsiteradega lubjakivi, katkestuspind all;

0,34 m – põimjalt peenkihistatud lubiliivakivi;

1,05 m – organogeenne lubjakivi, all dolomiitne.

Läbilõige on eelnevate andmetega Nestori (1960) vähenenud rusukalde suurenemise tulemusel ~1 m.</span>


source: G
code: 6-24
name: Saka II paljand
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-saka-ii-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Rannu kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljanduvus (2014. a) tranšee läänepoolses nõlvas on heas seisus, kuid rajamisjärgse seisundiga võrreldes võssa kasvanud. Näha on mattumisprotsesside tagajärjed, toimunud mitmeid varinguid ja varikaldel kasvab võsa ning mõned noored puud. Läbilike kirjeldus, ülevalt alla:

0,5 m - Türisalu kihistu;

2,2 m - Kallavere kihistu, Orasoja kihistik;

1,6 m - Kallavere kihistu, Rannu kihistik.

Edasi mattunud intervall, mille alumises osas paljanduvad Tiskre kihistu liivakivid.

Rannu kihistiku alumine piir ei paljandu, küll aga selle ülemine osa 1,6 meetri paksuselt. Võrreldes eelnevate andmetega (Puura, 1996) on Saka II läbilõige mattunud rusukalde alla rohkem kui 1 m.</span>


source: G
code: 6-25
name: Röa-Jakobi paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-r%C3%B6a-jakobi-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Röa kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Dolomiit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Puid ja võsa täis kasvanud vana paemurd, mille kunagisi mõõtmeid on tänapäeval raske määrata, ehkki kohati on kõdu ja prahi all näha astanguid. Röa-Jakobi paemurrus paljandus 2017. aastal 0,4 m kollakashalli paksukihilist dolomiiti. Röa-Jakobi paemurru paljand on väga halvas olukorras, paljanduvus on väga piiratud ning see kaob lähiajal taimestiku alla mattumise tõttu. Maanteeäärne paljand on natuke paremas seisukorras, kuid ka see on kamardumas ja taimestiku alla mattumas.

50 m ainsast säilinud läbilõikest lõuna poole (59.10321 N, 24.79961 E), maantee äärde, jääb kõrge põhja-lõunasuunaline kraavikallas, mille piires esinev paljand avati 2005. aasta paiku maantee rekonstrueerimise käigus (varasem tee oli kitsam, kraav madal, paljanduvus vaid ühes otsas mõnikümmend sentimeetrit). 2017. aasta seisuga paljandub 20 m ulatuses 0,9 m kollakashalli dolomiiti.

Põlma (1981) järgi paljandus 1981. aastal maantee paljandis 1,7 m ulatuses kõiki Porkuni lademele iseloomulikke kivimeid. Pealmised 0,2 m kuuluvat Vohilaiu kihistikku. Täpsemat kirjeldust pole ära toodud. Nezdoli (2013) põhjal paljandus maantee paljandis 1,46 m läbilõiget, milles 0,95 m moodustasid Vohilaiu kihistiku erinevad lubjakivid, selle all paljandus 0,51 m Röa kihistiku dolomiite.

Röa-Jakobi paemurru läbilõige ulatus kunagi 3 meetrini (Rõõmusoks, 1966). Paljandus 0,4 m Vohilaiu lubjakivisid, mille all 1,61 m Röa kihistiku dolomiite.

Võrreldes varasemate andmetega (Rõõmusoks, 1966) on Röa-Jakobi paemurru läbilõige vähenenud 2,6 m võrra ja paljanduva 0,4 m läbilõike püsivus on kaheldav. Maanteeäärse paljandi paksus on varasemate andmetega võrreldes (Põlma, 1981; Nezdoli, 2013) vähenenud ~0,6 m võrra ja paljanduvus kamardub lähiaastatega kinni. </span>


source: G
code: 6-26
name: Rägavere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-r%C3%A4gavere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Rakvere lade, Rägavere kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Rakvere</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Eramaal paiknev valdavalt rohtu kasvandud vana paemurd mõõtmetega ca 100x80 m. Paljandub 1.9+ m porsunud monotoone lubjakivi, mis moodustab eelnevalt Põlma (1977) poolt kirjeldatud läbilõike ülemise osa. 1983. aastaga võrreldes (Rõõmusoks, 1983) on läbilõige kõrgusest kaotanud peaaegu poole. Paljandi sein püsib hästi, kuid edasised maakasutuse plaanid antud alal on teadmata. Astang on suuresti rohtu kasvanud ja selle lael leidub noori puid.

Põlma (1977) andmetel paljandub kuni 3,5 m paksuses Rakvere lademe afaniitne kollakas lubjakivi. </span>


source: G
code: 6-27
name: Rummu paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-rummu-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vasalemma kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Keila</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2,5 km pikkune ja 40-75 meetri laiune karjäär. Karjäär on jagatud kaheks osaks: läänekarjäär ja idakarjäär. Suurem osa karjäärist on täitunud veega, veepiirist ülespoole on jäänud 3 meetrit paljanduvust. Üleujutatud paljandiosa ulatus on olnud 4 meetrit. Paljand on püsiva iseloomuga. Astangupealsed on kaetud lehtpuude ja rohttaimedega.

Põlma (1987) andmetel paljandus ülevalt alla: 

3-4 m - puhas jäme tsüstiidlubjakivi, mille sees leidub bioherme;

2,0 m - vahelduvad mergli , tsüstiidlubjakivi ja mikrokihilise lubjakivi vahekihid;

1,0+ m - Pääsküla või Saue kihistiku mikriitne lubjakivi, ülemisel piiril katkestuspind.</span>


source: G
code: 6-28
name: Rebala paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-rebala-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Rebala kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lasnamäe</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Murrusüvendi pikkus on 30-40 meetrit ja paljandit on võimalik näha lõunapoolses järsus servas. Rõõmusoks (1966) on paemurrus mõõtnud läbilõike üldpaksuseks 2,6 meetrit. Rebala kihistiku paksust eraldi ei täpsustata. Sama autor märgib hiljem (1983), et kihistiku üldpaksus on vahemikus 1,3 kuni 2,5 meetrit, suurenedes ida suunas.

Kõrgem osa astagust on mattunud, paljanduvust esineb vaid lääneserval ja sealgi väga piiratult - kuni 0,9 meetrit. Läbilõike paksus on võrreldes 1966. aasta andmetega vähenenud 1,7 m. Paljand on suures ulatuses kinni kasvanud, läbilõiget on võimalik näha vaid väikesel alal. Valdavalt kasvavad rohttaimed ja mõni üksik põõsas. Paljandit on horisontaalselt paar meetrit, mille raames paljanduvus varieerub. Ülejäänud murd on kinni kasvanud.</span>


source: G
code: 6-29
name: Rausvere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-rausvere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vasavere kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Haljala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Objekt on tundmatuseni mattunud ja ümbruses ei meenuta miski paemurdu, seetõttu on kunagise tüüpläbilõike täpne asukoht määramatu. Kkoordinaatidel on ladustatud betoonikamakaid, eterniiti ja klaasi. Ala katab vähemalt 0,5 meetri paksune liivakiht, mis viitab võimalusele, et ala on täidetud (nt. jäätmete matmiseks). Stratotüüpne paljand on hävinud.

Murru läbilõige 1977. (Põlma, 1977) aastal ulatus 3,2 m ja Vasavere kihistiku savikaid lubjakive enam paljandis ei leitud. Murdu oli täidetud ehitusprahiga ning murru säilimine oli vähetõenäoline.</span>


source: G
code: 6-30
name: Pääsküla kőviku paljand
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-p%C3%A4%C3%A4sk%C3%BCla-k%C3%B5viku-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Keila lade (piiri), Pääsküla kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Keila</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand lõikub Pääsküla kõvikusse. Paljand on vertikaalse seinaga, paljanduvus hea. Kogu paljandi ulatuses on mattumine minimaalne või praktiliselt puudub. Astangul, vahetult paljandi serval kasvab taimestik, sh. väiksemad lehtpuud. Jalamil kasvab mõni üksik puu, mõned juured näha ka paljandi seinas. Nõlvak (1996) andmetel paljandub Pääsküla kõvikus ülevalt alla:

Pääsküla kihistik, Kahula kihistu, Keila lade:

1,50+ m – kollakas kuni helehall (vastavalt porsumisele) peeneteraline mikriitne savikas lubjakivi;

0,09 m – kollakas kuni helehall kihiline K-bentoniit, haruldaste biotiidi kristallidega (Grimstopid).

Kurtna kihistik, Kahula kihistu, Keila lade:

1,50+ m – kollakas- kuni rohekashall, peamiselt keskmisekihiline lubjakivi, kuni 8 cm kihid, biomikriitne väheke savikas lubjakivi mergli taskutega, 25 cm ülevalt katkestuspind.</span>


source: G
code: 6-31
name: Pärtlioru paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-p%C3%A4rtlioru-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pärtlioru kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Uhaku</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Pärtlioru kaldapaljand Purtse jõel on vertikaalne võsastunud paljand jõe vasakul kaldal. Paljanduvus jätkub ~150 m allavoolu. Paljandi püsivus on rahuldav, kuid astang taimestiku poolt mõjutatav. Allavoolu jäävad paljanduvad kohad on tihedalt võsastunud. Paljandub +1,6 m, ülevalt alla:

0,00-0,42 m – õhukesekihiline savikas lubjakivi, paksemate savimergli vahekihtidega. 0,42 m näib olevat katkestuspind, millest lähtuvad teravapiirilised rauarikka materjaliga täitunud käigud;

0,42-1,6+ m – keskmiselt savikas lubjakivi, üldiselt mugulja tekstuuriga, välja arvatud kõvemad vahekihid (0,42-0,50 m ja 0,65-0,70 m).

 

2017. aasta uuel külastusel paljandub +2,1 m ülevalt alla, paisu silla juures:

0,25 m – kukersiiti sisaldav savikas lubjakivi;

0,07 m – paksem kukersiiti sisaldav lubjakivi;

0,08 m – savikam kukersiitne vahekiht;

0,10 m – paksem kukersiiti sisaldav lubjakivi;

0,60 m – savikas lubjakivi, vähese kukersiidiga;

0,05 m – savi vahekiht;

0,65 m - savikas lubjakivi, vähese kukersiidiga;

0,30 m - paksem kukersiiti sisaldav lubjakivi.

Võrreldes Rõõmusoksa (1970) andmetega on läbilõike paksus suurenenud vähesel määral. Korrelatsioon raskendatud.</span>


source: G
code: 6-32
name: Päite pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-p%C3%A4ite-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Päite kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Billingen</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Rannikulähedane 40-meetri kõrgune klindiastang. Kivimiliselt on Päite kihistik rohekashall, õhukesekihiline väheste väikeste glaukoniiditeraksestega lubjakivi. Läbilõike kirjeldamine on raskendatud tänu astangu kõrgusele. Paljand on aktiivselt uuenev. Astangu peal serva lähedal on nooremaid puid, põhiliselt kasvab rohttaimestik. Päite paljand on mitmest kohast värskelt varisenud, võsastunud varikaldega kohti on üksikuid – seega porsunud piirkondi on samuti väga vähe.

Umbkaudne läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

3+ m - Toila kihistu erinevaid glaukoniitlubjakivid;

0,5 m - Toila kihistu, Päite kihistik;

0,5 m - Leetse kihistu, glaukoniitliivakivid;

1+ m - argilliit.</span>


source: G
code: 6-33
name: Purtse-Kőrgekalda paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-purtse-k%C3%B5rgekalda-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kőrgekalda kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Uhaku</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kõrgekalda kaldapaljand Purtse jõel on hästi märgatav vertikaalne paljand. Laiub ~20 m jõe vasakul kaldal, põrkeveerul. Paljandub 3,1 m. Paljandi ülemine osa (~ 0,5 m) kivim on puhtam ja eendub, koosnedes nõrgalt kukersiiti sisaldavatest lubjakividest. Paljandi keskmine osa (~2 m) on väikese kaldega ja koosneb rohkem või vähem savikatest Kõrgekalda kihistu lubjakividest. Paljandi jalam (~0,6 m) on lauge, ulatub vette ja koosneb kõvadest lubjakividest. Paljand on hästi püsinud, kuid porsunud. Jalam varieerub vastavalt varikalde olemasolule . Paljandi kõrgus varieerub vähesel määral, olles kõrgeim Lääne (ülesvoolu) poolel. Suurvee ajal on paljandi alumine laugem osa tõenäoliselt vee all.

Rõõmusoksa (1970, lk 96) andmetel on Kõrgekalda paljandil läbilõiget 3,28 m. Kõige alumised lubjakivikihid jäävad allapoole veetaset. Võrreldes 1970. aastatega ei ole paljand oluliselt kõrgust kaotanud (3,28 m vs 3,1 m).</span>


source: G
code: 6-34
name: Purtse jőe Sillaoru paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-purtse-j%C3%B5e-sillaoru-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Sillaoru kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Looduslik jõekaldapaljand. Kaldajärsaku 100 m ulatuses on parim paljanduvus 5,8 meetri. Paljandi seisnud on hea. Läbilõike aeglane kahanemine, mis vooluvete mõju nõrgenemise tõttu paratamatult toimub, ei mõjuta esialgu oluliselt läbilõike keskmist osa. Astangu peal on rohttaimestik, paljandi pind on vähestes kohtades kamardunud. Purtse-Sillaoru paljandi kogupaksus oli 1990. aastal 6,9 m (Mägi, 1990).

2016. aastal oli läbilõiget kokku 5,8 m, ülevalt alla:

0,30 m – bioklastne savikas lubjakivi (Kunda lademe Valgejõe kihistik);

2,80 m – savikas nautiloid-lubjakivi glaukoniidiga (Kunda lademe Utria kihistik);

0,25 m – suurte korrapäraste ooididega savikas lubjakivi (Sillaoru kihistu Voka kihistik);

0,30 m – ooididega massiivne lubjakivi (Sillaoru kihistu Pada kihistik);

0,95 m – bioklastne glaukoniitlubjakivi (Volhovi lademe Kalvi kihistik);

1,20 m – dolomiitne glaukoniitlubjakivi (Volhovi lademe Künnapõhja kihistik).

Võrreldes eelnevate andmetega (Mägi, 1990) on paljanduvus vähenenud 1,1 m võrra, kuid Sillaoru kihistu, mis paikneb läbilõike keskel, ei ole sellest mõjutatud. </span>


source: G
code: 6-35
name: Purtse jőe Napa paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-purtse-j%C3%B5e-napa-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Napa kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Purtse jõe võsastunud vasak kaldajärsak Napa veski lähedal. Rõõmusoks (1983) viitab, et kihistiku nimi tuleneb Napa veskist Purtse jõe kaldajärsaku lähedal, kus kihistik paljandub terves paksuses (3,15 m). Napa kihistik koosneb hallist, rohkem või vähem savikast lubjakivist, mis sisaldab väikeseid, enamasti ebakorrapärase kujuga pruunikaid raudooide, mida on kihistiku allosas rohkem. 

Napa veski vahetus läheduses läbilõige ei paljandu. Astang on täielikult kamardunud. Kamardunud astangu asukohast ei ole võimalik kunagist 3,15 m (Rõõmusoks, 1983) läbilõiget leida, kuna astang on väiksem. Järelikult pidi kunagine Napa paljand mujal olema. Napa veski vastaskaldal potentsiaalset paljanduvust ei täheldatud, kuid 200 m allavoolu vasakul kaldal paljandub jõe kaldajärsaku ülemises osas ~2 m lubjakive. See võib olla potentsiaalne Napa paljandi tegelik asukoht. Purtse jõe kallastel avanevate lubjakivide vaatlus (Paiste T., 2016) viitab Napa kihistiku ülemise piiri esinemisele selle läbilõike keskel paikneva monoliitse vahekihi keskel (katkestuspinnal, fotol viidatud kollase joonega). Napa paljandi läbilõike võimalik asukoht: 59.39840 N 27.01422 E.</span>


source: G
code: 6-36
name: Purtse jőe Maidla paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-purtse-j%C3%B5e-maidla-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Maidla kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kukruse</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maidla Purtse jõe kaldapaljandid levivad ~125 meetri pikkuselt piki jõge. Esimesed paljandid asuvad sillast ~75 m kaugusel allavoolu vasakul kaldal. Kirjeldatud kaldapaljand paikneb ~130 meetrit sillast allavoolu, võsas, paljanduvust esineb ~10 m ulatuses. Paljandub ~1.5 m õhukese- kuni keskmisekihilist savikat lubjakivi.

Alumine pool paljandist (~0.5 m) on allika väljavoolu tõttu vetikatesse mattunud. Paljandi seis on rahuldav, kuid mõjutatud allika ja astangul kasvavate puude poolt. Astang on taimestikuga kaetud. Astangul levib paks mullakiht koos väiksemate puudega ja ülevalt alla ulatuvate juurtega. </span>


source: G
code: 6-37
name: Porkuni paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-porkuni-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Porkuni lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Porkuni</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Murd koosneb kolmest omavahel seotud seinast, ulatusega ~25 m. Paljandis teostati 2017. aasta suvel puhastus. Paljandi seis on hea, paljand on püsiv. 

Porkuni läbilõike kirjeldus (Hints ja Männik, 2014) ülevalt alla:

1,5+ m – mikro- kuni peenekristalne helehall korall-lubjakivi. (Tõrevere kihistik, Ärina kihistu);

1,5 m –  mikro- kuni peenekristalne pruunikas-hall kuni pruun mudalis-teraline ja teralis-mudaline lubjakivi. (Siuge kihistik, Ärina kihistu);

1,0 m – nõrgalt dolomitiseerunud helehall kuni hall bioklastiline lubjakivi. (Vohilaiu kihistik, Ärina kihistu);

1,5 m – kollakashall kuni pruunikashall paksukihiline dolomiit. (Röa kihistik, Ärina kihistu);

0,3+ m – mikro- kuni peenekristalne kollakashall/kollane savikas dolomiit. (Adila kihistu). </span>


source: G
code: 6-38
name: Pirgu Möldri paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-pirgu-m%C3%B6ldri-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pirgu lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pirgu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Üksikus säilinud paljandis mõõtmetega ligikaudu 30x50 cm paljandub õhukesekihiline muguljas savikas lubjakivi. Põlma (1986/1987) kirjeldas savikat lubjakivi, mis paljandus laiguti, moodustades ligikaudu 3-meetrise läbilõike. Võrreldes eelmiste kirjeldustega (Põlma, 1986/1987) on varasemast paljanduvusest alles ainult tühiselt väike osa, vaid 0,3 m.

Kaldajärsak on peaaegu täielikult kinni kasvanud. Säilinud väike paljand ei ole püsiv ja mattub ilmselt lähiaastatel täielikult.</span>


source: G
code: 6-39
name: Piilse kaldapaljand Purtse jőel
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-piilse-kaldapaljand-purtse-j%C3%B5el
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Piilse kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Rakvere</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jõe parema kalda paljand. Põlma (1977) andmetel paljandub kaldajärsakus Piilse kihistik 1.4 m paksuses. 2014. aastal kraavi suubumiskohast lõuna poole, 10 m ulatuses, on madala veeseisuga näha ~10 cm afaniitset lubjakivi. Paljand püsib looduslikult ja hävinemise põhjust ei ole.

Andmete sobimatus varasema andmestikuga (Põlma, 1977) on ilmne. Orientiiriks valitud Henno talu tänapäevastel kaartidel ei ole. Andmebaasis märgitud koordinaadid (Piilse stratotüüpne paljand, 2015) juhatavad Piilse küla kõige lõunapoolsemast Kriisa talust veel ca 600 m lõunasse. Seal esinevas paljandis vastavad kivimid üldjoontes Piilse kihistiku kirjeldusele, ent olukord ei vasta varemkirjeldatud oludele, sest pole jälgegi kunagisest kõrgemast astangust. Kuni olukorra täpsustumiseni tuleks leitud läbilõiget pidada stratotüübiks.</span>


source: G
code: 6-40
name: Peetri kőviku kaldšaht
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-peetri-k%C3%B5viku-kald%C5%A1aht
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Peetri kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kukruse</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõike paksus võrreldes eelnevate andmetega (Hints & Nõlvak, 1990) muutunud pole. Paljanduvus on hea ja paljand on püsiva iseloomuga. Peetri kõviku kaldšahti läbilõike kirjeldus (Hints & Nõlvak, 1990) ülevalt alla:

Haljala lade:

0,00-0,35 m – helehall, peeneteraline, savikas biomikriitne lubjakivi. Kihi alumises osas on kergelt kerogeeni sisaldavad kihid. Sügavusel 0,25 m on eristatav metabentoniidi kiht (3-5 cm). Kihi alumine pind on eristatav püritiseerunud katkestuskihiga.

Kukruse lade, Viivikonna kihistu, Peetri kihistik:

0,35-1,77 m – helehall kuni tuhmkollakas hall peene- kuni keskmisekihiline savikas bioturbeeritud lubjakivi (2-3cm) kukersiidi kihtide ja läätsedega. Kihi ülemine piir on markeeritud 6 komplekse püriitse katkestuspinnaga;

1,77-4,62 m – helehallide peeneteraliste peene- kuni keskmisekihiliste biomikriitsete lubjakivide vaheldumine tuhmkollakas-hallide poolmuguljaste kuni puhaste savikate lubjakividega, milles on peened (2-3cm) kukersiidi vahekihid.

Kukruse lade, Viivikonna kihistu, Maidla kihistik:

4,62-6,12 m – helehall puhas kuni savikas bioturbeeritud biomikriitne lubjakivi koos harvade õhukeste kukersiidi kihtide ja läätsedega. Püritiseerunud katkestuspinnad on nähtavad ülemisel ja alumisel piiril;

6,12-8,58 m - vahelduvad kahvatu tuhmkollakashall paksukihiline bioturbeeritud puhas mikriitne lubjakivi ning helehall keskmisekihiline savikas lubjakivi. Ülemise ja alumise piiri lähedal on kerogneese lubjakivi kihid.</span>


source: G
code: 6-41
name: Pakri neeme pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-pakri-neeme-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pakerort lade, Pakri kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi Argiliit Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Looduslik klindiastang. Paljand on püsiv ja pidevalt uuenev. Valdav osa paljandist vertikaalne, kuid leidub ka kõrge rusukaldega piirkondi. Läbilõike häid säilimistingimusi arvesse võttes võib eeldada, et läbilõikes viimastel aastakümnetel suurt muutust toimunud ei ole.

Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla (17 m):

~6 m – lubjakivi (sisaldab endas Toila, Pakri, Aseri ja Väo kihistut. Puura, 2004);

4 m – Leetse kihistu glaukoniitliivakivi;

4,5 m – Türisalu kihistu argilliit;

4,1 m – Kallavere kihistu liivakivi.</span>


source: G
code: 6-42
name: Paekna paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-paekna-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Paekna kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Nabala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Murd on põhiplaanilt ristkülikukujuline, mõõtmed on ca 200 m lääne-ida suunas ning ca 100 m põhja-lõuna suunas. Idapoolses osas on nähtavasti tootmine varem lõppenud, kuna murru põhi on seal kõrgemal ja seda katab võsa. Läänepoolne osa on uuem, põhjas paljandub Rägavere kihistu afaniitne lubjakivi kuni 6 m ulatuses. Paekna kihistu praktiliselt ei paljandu, ehkki oleks mõnekümne sentimeetri paksuselt kallaku põrandal välja puhastatav. Paekna kihistu mitte paljandumist on ka eelnevalt välja toodud Põlma (1981), Põlma ja Nõlvak (1984), Nestor jt. (1987) poolt.</span>


source: G
code: 6-43
name: Padaoru jőe paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-padaoru-j%C3%B5e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Pada kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõige ulatub joast ~10 meetrit paremale poole ja  ~20 meetrit vasakule poole. Allavoolu minnes paljanduvus väheneb. Alumised kihid on nähtavad ainult joa all. Paljand on hästi säilinud. Taimestik astangu peal varieerub rohttaimedest puudeni. Osad puud on astangu pealt varisenud ja ripuvad astangu pealt alla. Kõrgemalt on paljand kamardunud. Joa astang uueneb aktiivse vooluvee tegevuse tulemusena. Pada kihistik, ca 6 cm, paljandub joa astangu platoost ca 1 m kõrgemal. Läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

1+ m - lubjakivi (Loobu kihistu);

0,7 m – raudooididega lubjakivi (Sillaoru kihistu, Voka kihistik);

0,06 m – lubjakivi glaukoniidi ja ooididega (Sillaoru kihistu, Pada kihistik);

2,60 m – glaukoniitlubjakivi (Toila kihistu);

0,70 m – glaukoniitliivakivi (Leetse kihistu).</span>


source: G
code: 6-44
name: Osmussaare pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-osmussaare-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Osmussaare kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivalubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esindusliku paljandiseina pikkus on üle kahe kilomeetri, läbilõige selle piires on vahelduv ja paljanduvus hea, sest panga jalamit uhub tugev murdlainetus. Läbilõikes paljandub Leetse, Toila, Pakri, Kandle ja Väo kihistu. Pakri kihistu, kuhu kuulub Osmussaare kihistik, on läbilõikes muutliku paksusega 0-0,2 m. Osmussaare kihistik esineb läätselise iseloomuga liivalubjakivikehana ja moodustab Osmussaarel Pakri kihistu ülemise osa.

Pank muutub aeglaselt mere tegevuse mõjul. Jalam on varieeruv, täiesti puhtaks pestust astangu jalamist kuni suurtest (kuni 5-meetristest) paelahmakatest koosneva rusukaldeni. Astangu läänepoolse osa paljandid on tavaliselt puhtad.</span>


source: G
code: 6-45
name: Orasoja oru paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-orasoja-oru-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Orasoja kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi Argiliit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Orasoja paljand asub sügavas orus, kus paremal kaldal, umbes 9 m rusukalde peal, paljanduvad ~10 m laiuselt erinevad liivakivid ja aleuroliidid. 2014. aastal paljandus 2,3+ m, millest 1,62 m on Orasoja kihistik ja 0,6+ m Suurjõe kihistik. Orasoja kihistik koosneb vahelduvatest liivakatest aleuroliidi ja tumehalli/tumepruuni argiliidi kihtidest. Orasoja kihistiku lamamiks on Suurejõe kihistiku põimkihiline detriitne liivakivi. Paljandi püsivus on rahuldav ja paljand on kergesti puhastatav. Puude juured varjavad paljandi ülemist osa. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

0,25 m – liivakas aleuroliit (1. kompleks);

0,05 m – tumehall/tumepruun argiliit peeneteralise aleuroliitse liivakivi vahekihtidega  (2. kompleks);

0,08 m – 1. kompleks;

0,08 m – 2. kompleks;

0,05 m – 1. kompleks;

0,06 m – 2. kompleks;

0,12 m – 1. kompleks;

0,04 m – 2. kompleks;

0,05 m – 1. kompleks;

0,02 m – 2. kompleks;

0,10 m – 1. kompleks;

0,10 m – 1. ja 2. kompleksi vaheldumine;

0,12 m – 1. kompleks;

0,20 m – 1. ja 2. kompleksi vaheldumine;

0,30 m – 2. kompleks, kus esinevad lisaks suuremad liivakad aleuroliidi vahekihid;

+0,60 m – põimkihiline detriitne liivakivi.

 

Heinsalu et al. 2003 andmetel paljandub Orasoja kihistiku stratotüüpses läbilõikes ülevalt alla:

0,3 m ‒ Türisalu kihistu, Toolse kihistiku argiliit;

2,15 m ‒ Kallavere kihistu, Orasoja kihistiku liivad ja argiliidid;

1,13 m ‒ Kallavere kihistu, Rannu kihistiku nõgalt tsementeerunud liivakivid;

0,15 m ‒ Tiskre kihistu tugevalt tsementeerunud liivakivid.

Orasoja kihistiku paksus stratotüüpses paljandis on vähenenud ~0,5 m võrreldes eelnevalt kirjeldatud andmetega (Heinsalu et al. 2003). Põhjuseks paljandi mattumine pealt taimestiku ja puujuurte alla. Paljandi läbilõiget on varem kirjeldanud ka Loog & Kivimägi (1968), kelle järgi Orasoja kihistiku paksuseks on 2,08 m ja selle all oleva Rannu kihistiku paksuseks 1,46 m. Heinsalu (1987) on määranud Orasoja kihistiku paksuseks ~1,8 m ja Rannu kihistiku paksuseks 1,5 m. Läbilõike paksuste erinevust võrrelda ei suudetud, kuna paljandi ülemine osa on mattunud. Orasoja kihistiku paksuste erinevused (2,08 m; 1,8 m; 2,15 m) võivad tuleneda litoloogiliste kehade kirjeldamise erinevusest. </span>


source: G
code: 6-46
name: Ojaküla paemurd
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-ojak%C3%BCla-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Ojaküla kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aseri</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kivim kohati tugevalt porsunud, esineb ka jälgi hiljutisest murdmisest ning ilmselt toimub murdmine vähesel määral ka tänapäeval. Tänu sellele on paljand hästi säilinud. Paljand koosneb kolmest selgelt eristuvast astangust. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

I aste:

0,20 m - üksikute raudooididega lubjakivi (Ojaküla kihistik, Aseri lade);

0,45 m - raudooididega lubjakivi (Ojaküla kihistik, Aseri lade).

II aste:

0,10 m - savikas ooididega lubjakivi (Ojaküla kihistik, Aseri lade);

0,55 m - vahelduvad pruunide ooididega lubjakivi kihid ooidideta lubjakivi kihtidega (Ojaküla kihistik, Aseri lade).

III aste:

0,70 m - ooidideta faunarohke lubjakivi (Malla kihistik, Aseri lade).</span>


source: G
code: 6-47
name: Oandu jőe paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-oandu-j%C3%B5e-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Oandu lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Oandu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Jõesängis üksikud nukid ja lokaalselt ~20 cm savikat lubjakivi. Ilmselt on aluspõhi lähedal ka eelmise meandri kohal (~300 m põhja poole). Antud hetkel on jõe kallas mudaga kaetud, veetase madal ja vool aeglane. Paljand nähtav vaid kohati. Vähesel määral esineb paljandil rohttaimi - astangu peal on puud ja võsa. 

Rõõmusoksa (1983) andmetel paljandus 50. aastail stratotüübis 1,6 m Oandu lademe lubjakivisid, mis olid selleks ajaks juba kinni kasvanud.</span>


source: G
code: 6-48
name: Nőmmeveski paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-n%C3%B5mmeveski-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Nőmmeveski kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand esineb enam kui 100 m ulatuses ja koondläbilõige piirkonnas ületab 7 m. Parima paljanduvusega läbilõike vertikaalne ulatus on 6,3 m, millest 2,15 m moodustab Loobu kihistu Nõmmeveski kihistik. Paljandi seisukord hea. Paljand on uuenev loodusliku nõlvaprotsessi tõttu, ehkki kivim on pindmiselt porsunud. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

2 m ‒ muutliku savisisaldusega lubjakivid rohkete nautiloidide ja tigude fossiilidega (Valgejõe kihistik);

2,15 m ‒ savikas muguljas lubjakivi, sisaldab kohati mergli vahekihte (Nõmmeveski kihistik);

0,45 m ‒ savikas, õhukesekihiline suurte korrapäraste raud- ooididega hall lubjakivi (Voka kihistik);

0,7 m – rohekashall paksukihiline lubjakivi, sisaldab suurel hulgal väikeseid glaukoniiditeri (Kalvi kihistik);

1,0 m – hall kuni rohekashall õhukesekihiline muguljas lubjakivi rohekashalli mergli vahekihtidega. Sisaldab vähesel määral glaukoniiti (Telinõmme kihistik);

5+ m rusukalde ülemises osas on näha Saka kihistiku rohekashalli detriitset, rohkete suurte glaukoniiditerakestega paksukihilisi erineval määral dolomiidistunud lubjakivide plokke.

Rõõmusoksa (1983) järgi on Nõmmeveski kihistiku paksus stratotüüpses paljandis 2,15 m. Võrreldes varasema  andmestikuga (Rõõmusoks, 1983) on paljanduvus vähenenud ülevalt 0,4 m (seoses taimestiku pealetungiga) ning jalamist 0,9 m (seoses rusukalda pikenemise ja laienemisega).</span>


source: G
code: 6-49
name: Nőmmeküla paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-n%C3%B5mmek%C3%BCla-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Nabala lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Nabala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hea juurdepääsuga endine kinnikasvanud paemurd, maantee vahetus läheduses. Rõõmusoksa  (1983, seisust aastal 1954) andmetel paljandus 1954. aastal 0,6 m Paekna kihistiku lubjakivisid. Raske on leida paljanduvat kohta või viiteid kunagisele paljandile. 1991. aastal kirjeldati veel puhta paepõranda laike murruaugu põhjas (Ürglooduse objekt: Nõmmeküla paemurd, 1991), kuid neid enam ei leidu. Astangu serv on eristamatu. Üldpildis domineerivad suuremad puud.</span>


source: G
code: 6-50
name: Mäeküla paljand
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-m%C3%A4ek%C3%BCla-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Mäeküla kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Billingen</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mäeküla kihistik koosneb rohekashallist, võrdlemisi kõvast, rohkesti glaukoniiditerakesi sisaldavast lubiliivakivist. Kihistiku paksus läbilõikes on 0,25 m, kuid ajalooline Mäeküla paljand paiknes mõnikümmend meetrit eemal maantee ääres mida pole säilinud. Praegune (2013) lahtine läbilõige on väga lähedal ning ajaloolise paljandiga nähtavasti identne. Astangu peal kasvab enamasti rohttaimestik ning üksikud nooremad puud.</span>


source: G
code: 6-51
name: Mäekalda tee paljand
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-m%C3%A4ekalda-tee-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Lasnamäe lade (hüpo)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lasnamäe</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mäekalda teesüvendi läheduses paljanduvad Kambriumi ja Ordoviitsiumi piirikihid kuni kesk-Ordoviitsiumini, kokku 20 m paksuses. Läbilõike kirjeldus (Mägi ja Saadre, 1991) ülevalt alla:

0,5 m - savikas lainjas lubjakivi (Kõrgekalda kihistu, Uhaku lade);

8,45 m - detriitjas kuni detriitne lubjakivi (Väo kihistu, Uhaku lademe alaosa ja Lasnamäe lade);

0,46 m - raudooidlubjakivi (Kandle kihistu, Aseri lade);

0,95 m - glaukoniitlubjakivi (Loobu kihistu, Kunda lade);

0,4 m - liivlubjakivi (Pakri kihistu, Kunda lade);

2,5 m - glaukoniitlubjakivi (Toila kihistu, Volhovi lade);

0,35 m - dolomiidistunud lubjakivi (Toila kihistu, Billingeni lade);

1,4 m - glaukoniitne liivakivi (Leetse kihistu, Billingeni ja Hunnebergi lade);

0,25 m - savikas argilliit (Varangu kihistu, Varangu lade);

1,5+ m - argilliit (Türisalu kihistu, Varangu lade).</span>


source: G
code: 6-52
name: Mőnuste paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-m%C3%B5nuste-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Saunja kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Nabala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Edelapoolses osas paljandus ülevalt alla:

1 m –  savikas lubjakivi (Kõrgessaare kihistu);

0,85 m – afaniitne lubjakivi (Saunja kihistu);

1,6 m – rusukalle.

Võrreldes eelnevate andmetega (Põlma, 1982) on Saunja kihistu paksus läbilõikes tugevasti vähenenud, kuid murd on seni veel tüüpläbilõikena piisavalt esinduslik. Murrus paljandub Kõrgessaare kihistu lubjakive rohkem kui oli varem registreeritud, see-eest otsitud Saunja kihistu paljanduvus oli vähesem kui eelnevalt kirjeldatud. Paljand ise on kohati kaetud puittaimestiku ja samblaga. Paljand on valdavalt kinni kasvamas.

Põlma (1982) andmetel paljandub ülevalt alla:

0,80 m – puhas kuni nõrgalt savikas lubjakivi (Kõrgessaare kihistu);

~1,60 m – nõrgalt dolomiidistunud afaniitne lubjakivi (Saunja kihistu);

~1,60 m+ – poorne ja kavernoosne dolomiit, primaarselt afaniitne lubjakivi (Saunja kihistu).</span>


source: G
code: 6-53
name: Moe paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-moe-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Moe kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pirgu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hävinud paemurd. Säilinud on mattunud paljandiseinad kõrgusega umbes 1 m kõrguselt. Nii astangul kui jalamil kasvavad puud ning madal taimestik.

Põlma (1982) andmetel paljandus paemurrus ülevalt alla 1.0+ m keskmisekihiline vähese savikusega lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-54
name: Malla vana paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-malla-vana-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Malla kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aseri</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Stratotüüp on hävinud. Paemurd on alles jäänud umbes 1 m sügavune lohk. Paemurd on täidetud piirkonnast kogutud ümardunud lubjakivitükkidega. Loode-kagu suunas on paemurd umbes 150 m pikk ja ca 50 m lai. Paemurdu ümbritseb põld, serva lähedal üksikud väiksemad puud.</span>


source: G
code: 6-55
name: Madise astang
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-madise-astang
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Madise kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Haljala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Sisemaa klindiserv. Maksimaalne kõgus on 3,5 m, millest meeter on rusukalde all. Madise kihistiku alumise piiri tase paikneb paljandis olevas süvendis. Madise kihistu lamamina paljandub Pagari kihistik. See on massiivne, savikas lubjakivi, paljandub ligi 40 cm. Madise kihistiku lubjakivi on selgema kihilisusega ja paljandub 1,7 m ulatuses.

Põlma (1987) andmetel paljandub, ülevalt alla:

0,8 m –  puhas kuni keskmiselt savikas lubjakivi, värvuselt rohekashall kuni pruunikas (Madise kihistu);

0,8 m –  tugevalt kuni keskmiselt savikas lubjakivi, mis sisaldab ebaühtlaselt biodetriiti (Madise kihistu;

1,0 m –  lubimergel, sinakas- või rohekashall püriidikirjadega (Pagari kihistu).

 

Põlma (1987) on kirjeldanud Pagari kihistikku 1 m ulatuses, kuid praegu on nähtav kõigest 0,4 m. Madise kihistikku on kirjeldatud 1,6 m paksuses ja nüüd sai mõõdetud 1,7 m. Põhiline muutus on varikalde suurenemises, mis katab nüüd Pagari kihistikku rohkem kui varem.</span>


source: G
code: 6-56
name: Leetse pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-leetse-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Leetse kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Hunneberg Billingen</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitliivakivi Glaukoniitsavi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>8 km pikkusel lõigul paljandub 15-20 m kõrgune klindiastang. Astangu peal on taimestik hõre - esinevad peamiselt rohttaimed, üksikud põõsad ja mõned männid astangu serval. Jalamile on kukkunud üksikud puud ja varisenud paelahmakad. Umbes meetrine klibuvall. Glaukoniitliivakivi on põhjavee vooluga kohati välja uhutud ja tekkinud on varikalle Leetse kihistu materjalist. Paljand uueneb ja on hästi jälgitav. Läbilõige kõrjeldus, ülevalt alla:

10+ m - Kesk-Ordoviitsiumi erinevad lubjakivid;

2,8 m - Leetse kihistu glaukoniitliivakivid;

0,4 m - Varangu kihstu savid;

1,5+ m - Türisalu kihistu argiliidid.

 

Leetse kihistu glaukoniitliivakivi (2,8 m) detailne läbilõike kirjeldus (Aaloe, 1975):

0,02-0,04 m – rohekashall pude mergel glaukoniidiga;

0,08-0,10 m – lubjakivi glaukoniidiga. Leidub brahhiopoodide ja trilobiitide fragmente;

0,02-0,04 m – rohekashall mergel, milles leidub ebakorrapäraste pesadena keskmiseteralist glaukoniiti ja kvartsi;

0,04-0,07 m – rohekashall lubjakivi ühtlaselt keskmiseteralise glaukoniidiga. Leidub brahhiopoode;

0,07 m – savikas tumeroheline glaukoniitliivakivi, õhukeste savilamellidega;

0,03–0,05 m – katkendlik pruunikasroheline ühtlaselt glaukoniiti sisaldav liivakivi;

0,10–0,12 m – pudedam massiivse tekstuuriga tumeroheline glaukoniitliivakivi;

0,65 m – hallikasroheline glaukoniitliivakivi õhukeste savilamellidega, mille servad on roostevärvi;

0,10 m – lasuvatest kihtidest karbonaatsem ja kõvem glaukoniitliivakivi;

0,03-0,05 m – rohekashall glaukoniidiga savi, mille alumine pind on selgesti eristuv ja sirge;

0,15 m – glaukoniitliivakivi ja kvartsliivakivi lamellid;

0,25m – liivakivi;

0,40m – lasuvaga sarnane liivakivi, milles esineb püriidistunud konkretsioone;

0,40m – massiivne ühtlaselt peeneteraline glaukoniitliivakivi, mille alumine piir on laineline;

0,40m – tumepruunide püriidistunud laikudega glaukoniitliivakivi.</span>


source: G
code: 6-57
name: Lasnamäe paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-lasnam%C3%A4e-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Lasnamäe lade, Pae kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lasnamäe</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Parim paljanduvus karjääri idapoolses osas. Süvendi äärtel, põhjakaldal on paljanduvat muguljat lubjakivi kuni 5,54 meetrit. Kaguosas paljandub ~100 meetri pikkuselt kuni 5,45 m kõrgune paekiviastang. Kaguosa astang on vabastatud taimestikust ja rusust. Astangu äärde on pandud käsipuu. Paljandi seina katavad enamasti rohttaimed ja üksikud põõsad. Pae parki on rajatud laste mänguväljak, piirded ja trepid.

Lasnamäe paemurru läbilõiget on kirjeldanud eelnevalt Orviku (1940) ja Rõõmusoks (1970). Eelnevatel andmetel peaks Lasnamäe paemurrus paljanduma 8.7 m Lasnamäe erinevaid lubjakivisid. Pae kihistiku dolomiidid 0,4 m paksuselt peaksid Lasnamäe lubjakivide läbilõikes paiknema sügavusel 6.2-6.6 m. Sellest võib järeldada, et Pae kihistik on praeguseks jäänud vee alla või asub veepiiri lähedal. Pae kihistikku läbilõikes tuvastada ei suudetud. </span>


source: G
code: 6-58
name: Lahepere pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-lahepere-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Lahepera kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Umbes 6 m kõrgune klindiastang. Panga piires (1.5 km lõigul) esineb paljandeid peaaegu kogu ulatuses. Paljandi seina katab ulatuslikult savi tänu tugevale allikavee mõjule. Kuna meri on lähedal, toimub seal aktiivne areng, mistõttu ei ole lähiajal ohtu paljandi kinnikasvamiseks, küll aga võib ülalt kukkuda puid ja kiviplokke. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

2,0 m+ - paksukihiline kõva lubjakivi (Lasnamäe lade, Väo kihistu);

0,3 m – savikas ooidlubjakivi (Aseri lade, Loobu kihistu);

0,35 m – lubiliivakivi (Kunda lade, Pakri kihistu);

0,4 m – puhas lubjakivi hajusa glaukoniidiga (Volhovi lade, Toila kihistu, Lahepera kihistik);

0,6 m – savikas rohekashall lubjakivi  (Volhovi lade, Toila kihistu, Tõlinõmme kihistik);

0,5 m  – paksukihiline glaukoniiditerakestega lubjakivi  (Volhovi lade, Toila kihistu, Saka ja Päite kihistik);

1+ m – glaukoniitliivakivi (Leetse kihistu).</span>


source: G
code: 6-59
name: Küttejőu karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-k%C3%BCttej%C3%B5u-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kiviőli kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kukruse</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana kinnikasvanud põlevkivikarjäär. Läbilõiget ei leitud.

Rõõmusoksa (1983, Kukruse lade) andmetel paljandus kunagi karjääris Kiviõli kihistik umbes 5 m paksuses, kukersiidikihtide paksus selles oli 2.5-2.8 m.</span>


source: G
code: 6-60
name: Künnapőhja paljand
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-k%C3%BCnnap%C3%B5hja-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Künnapőhja kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand on hävinud. Umbes 5 m kaugusel teest asub 10x6 m lehterjas süvend, mille sügavus ulatub kahe meetrini. See asub täielikult võsas, kuid ümbrus on lage. Süvendi nõlvad on pinnasega kaetud, paljanduvus puudub. 

Rõõmusoks (1983) järgi on Aserist ida pool Tõlinõmme kihistikku asendav Künnapõhja kihistik Päite pangal esindatud 0,74 m paksuses rohekas- kuni valkjashalli paksukihilise, kohati vähesel määral peeneid glaukoniiditerakesi sisaldava lubjakiviga.</span>


source: G
code: 6-61
name: Kämbemäe paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-k%C3%A4mbem%C3%A4e-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Jőhvi alamlade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Haljala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Endine paemurd raudtee ja elamu vahetus läheduses. 2014. aastal on paljand mattunud. Läbilõiget on näha vaid 20 cm ulatuses. Paljandit katab võrdlemisi lauge varikalle, millel kasvab palju nooremaid puid. Stratotüübi võib lugeda hävinuks. Asub eramaal ning ligipääs on raskendatud. 2002. aastal on olnud paemurrus läbilõige veel rahuldavalt vaadeldav, vaid alumine osa läbilõikest hakkas kattuma varikalde alla (Ürglooduse objekt: Kämbemäe paemurd, 2006). Põlma (1980) andmetel oli 1980. aastal Kämbemäe paemurrus 4,51 m läbilõiget.

Rõõmusoks (1970) andmetel paljandub kokku 0.64 m:

0,07 m ‒ metabentoniit;

0,35 m ‒ kollakashall lubjakivi;

0,02 m ‒ metabentoniit;

0,20 m ‒ kollakashall lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-62
name: Kőrgessaare paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-k%C3%B5rgessaare-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kőrgessaare kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Vormsi</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõiget ei ole säilinud, ehkki murruase on veel nähtav. Reljeefis on murd nähtav põhja-lõuna orienteeritusega tasase põhjaga liigniiske süvendina. Murru serval olevad astangud on osaliselt kasvanud läbimatusse kadastikku.

Eelnevatel andmetel on 1950-ndatel Kõrgessaare paemurrus paljandunud 1 m Kõrgessaare kihistu alumisi kihte (Rõõmusoks, 1983). Põlma (1986) andmetel paljandus 1986. aastal veel 0,45 m peendetriitjat mikrokrostallset lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-63
name: Kurtna murd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kurtna-murd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kurtna kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Keila</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2014. aastal ei suudetud asukohta leida. 

Ajalooliste kaartide alusel võib oletada, et objekt on suure tõenäosusega tänapäevaks täielikult tasandatud ja selle kohal asub maja. 

Männil ja Rõõmusoks (1984) järgi on Kurtna kihistik (Kahula kihistu) avamusel esindatud erineva savikusega õhukesekihilise lainjate merglikihtidega lubjakiviga. Lubjakivi mõnekümne sentimeetri paksused kompleksid vahelduvad umbes sama paksusega savikama lubjakivi kompleksidega. Kihistiku alumiseks piiriks peeti metabentoniidikihi d-kihi lamavat pinda. </span>


source: G
code: 6-64
name: Kunda-Aru karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kunda-aru-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kunda lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Stratotüübi alal paiknev aktiivne karjäär, hea paljanduvusega, ehkki karjääri põhiosa seina asukoht on hetkel muutuv. 

Karjääris paljandub Kunda lademe Loobu kihistu, millest ülemised 3 m on nähtaval ning 1,5 m on vee või rusukalde all (Einasto ja Hints, 2004). Kirjeldatud Kunda lademe paljand asub stabiilses, mittekasutatavas karjääriosas.</span>


source: G
code: 6-65
name: Kukruse kraav
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kukruse-kraav
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kukruse lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kukruse</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõiget leida ei õnnestunud. 

Rõõmusoksa (1983, Kukruse lade) andmetel on lademe stratotüübiks Kukruse mõisa lähedal asetsenud sügav kraav, kus möödunud sajandi teisel poolel paljandus kuni 3 m läbilõiget. </span>


source: G
code: 6-66
name: Kostivere karstiala
type: Karstiala
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kostivere-karstiala
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kostivere kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Lasnamäe</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Karstivormide levik suurel alal, leidub palju lõhesid, koopaid ja aluspõhjakivimite paljandeid. Püsivus hea, uuenemist märgata pole ja on tugevalt porsunud. Loopealne taimestik, harva kasvab mõni üksik põõsas, valdavad rohttaimed. Karstiala laius varieerub. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

Kõrgekalda kihistu, Koljala kihistik:

1,2 m – lubjakivi;

0,4 m – puhas paksukihiline lubjakivi;

0,1 m – savikas lubjakivi.

Väo kihistu, Kostivere kihistik:

3,0 m – puhas paksukihiline lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-67
name: Kiviőli-Erra kraav
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kivi%C3%B5li-erra-kraav
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Erra kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Uhaku</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kraav on seisva veega ja kulgeb põhja poole paralleelselt pinnaseteega. Vana kraavi lõikava maanteeäärse kraavi rajatiste tõttu on kraavide lõikumiskohal mõlemal pool teed lahti puhastatud nõlv, milles paljandub ca. 40 cm ulatuses õhukesekihiline savikas lubjakivi. Eeldatavasti on tegemist eelnevalt kirjeldatud kraaviga, mille üldseisund on tänaseks oluliselt muutunud (paljanduvus pea täielikult puudub).

Põlma ja Einasto (1966) andmetel paljandub 0,93 m kukersiiti sisaldavat lubjakivi:

0,1 m – tihe ja kõva helehall muutliku terajämedusega peendetriitne lubjakivi;

0,11 m – tugevasti porsunud, pude, läätsjalt tume punakas-pruun ja hall hele-kollakashall tugevasti „kukersiitne“ mergel;

0,03-0,05 m – hall peendetriitne nõrgalt kukersiitne lubjakivi;

0,06 m – alumises ja ülemises osas korrapäratu muguljas muutliku kukersiitsusega lubjakivi;

0,07 m – nõrgalt kukersiitne, tihe, peenem lubjakivi;

0,03 m – puhas tumepruun kukersiit, faunata;

0,05 m – sama, mis eelviimane kiht;

0,04 m – puhas tumepruun kukersiit;

0,03 m – kukersiitne mergel lubjakivi läätsedega;

0,15 m – nõrgalt kukersiitne lubjakivi;

0,06 m – hall mergel läätsjate lubjakivikihtidega;

0,10 m – sama, mis eel-eelviimane kiht, kõvem;

0,08 m – mergel, üksikute õhukeste lubjakiviläätsedega.

Põlma ja Einasto (1966) poolt kirjeldatud läbilõiget ei suudetud leitud paljandiga korreleerida. Rõõmusoksa (1970) andmetel on Kiviõli-Erra kraavis rohkem kui 10 m läbilõiget, mis ei ole tänaseks säilinud. Paljandiks oli sügav kanalisatioonikraav, mis kaevati 1961. a. uutest majadest Errani, kus see suubub Uhaku jõkke.</span>


source: G
code: 6-68
name: Keila paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-keila-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Keila lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Keila</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Esindusliku paljandiseina laius on 20 meetrit. Tegelik paemurd on märgatavalt suurem, ulatudes läände, itta ja lõunasse. Täpseid mõõtmeid on raske hinnata, kuid umbkaudu on murru mõõdud vähemalt 100 x 100 meetrit. Läbilõiget on säilinud 2,25 meetrit. Alumine osa on tühisel määral kinni kasvanud.

Rõõmusoksa (1967) andmetel paljandub 2.3 m Pääsküla kihistiku, Kahula kihistu lubjakivisid, ülevalt alla:

0,35 m - hele kõva peeneteraline lubjakivi poolkarpliku murdega, muguljas, õhukeste mergli vahekihtidega;

0,85 m - samasugune paksukihiline muguljas lubjakivi. Ülemisest piirist 0,5 m allpool on katkestuspind pruuni impregnatsiooniga;

1,10 m + sinakashall kuni kollakashall peenkihiline varieeruva savikusega lubjakivi.

Läbilõige eelnevalt kirjeldatud andmete põhjal (Rõõmusoks, 1967) märgatavalt muutunud ei ole.</span>


source: G
code: 6-69
name: Katela kaldapaljand Mustjőel
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-katela-kaldapaljand-mustj%C3%B5el
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Katela kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pakerort</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Liivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Katela kaldapaljandi püsivus on hea ja paisjärve piires ei ilmne suuremat vooluvee kulutust. Astangupealne on kamardunud ja esinevad üksikud suuremad puud. Paljanduvus uueneb vee aeglase liikumise tõttu vähesel määral. Mustoja paremal kaldal (Vihula Veskijärve kaldal) paljandub (2,5 m) ülevalt alla:

1.80 m – Liivakivi, keskmiseteraline, peenete oboliidikodade fragmentidega. (Põimkihiline?) Katela kihistik;

0.70 m – Liivakivi, keskmiseteraline, bioklaste võrdlemisi vähe. (Paralleelkihiline?) Suurjõe kihistik.

Heinaslu (1987) andmetel paljandub ~1 m Katela kihistiku liivakivisid, mis praeguseks on teadmata põhjustel läbilõikes suurenenud. </span>


source: G
code: 6-70
name: Karjaoru juga
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-karjaoru-juga
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Saka kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Dolomiit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Karjaoru joastiku poolt klindiastangusse uuristatud kanjon. Paljand on aktiivselt uuenev. Astangu peal kasvavad puud kuni astangu servani. Varikalle (~30 m) peal paljandi kõrgus 8-9 m. Läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

6,0+ m - lubjakivi (eeldatavalt Loobu ja Kandle kihistu);

0,15 m - savikas ooide sisaldav lubjakivi (Sillaoru kihistu);

1,3 m - glaukoniiti sisaldav lubjakivi (Kalvi/Künnapõhja kihistik, Toila kihistu);

1,2 m - paksukihiline kollakas dolomiidistunud lubjakivi (Saka kihistik, Toila kihistu. Päite kihistiku piiriks olevat Püstakkihti ei õnnestunud leida.).</span>


source: G
code: 6-71
name: Kandle pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kandle-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kandle kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aseri</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand on suures osas mattunud. Metsas asuval paljandil on paks sammal, mis on küll kergesti eemaldatav. Astangu peal puud ja rohttaimed, üksikud puud väga serva lähedal, juured paljandi seinal. Jalamil varikalle, mille peal kasvavad suured puud. Teeäärsel paljand varikalle puudub, sest astanguga paralleelselt kulgeb kruusakattega teelõik. Uuenemist pole, murruastang on valdavalt mattunud.

Teeäärne paljand: Paljandub 2.7 m, ülevalt alla:

0,5 m - ooidideta lubjakivi (Väo kihistu, Lasnamäe lade);

1 m - ooidlubjakivi, kus ooidid on ülemises osas suuremad (Kandle kihistu, Aseri lade);

1,2 m - massiivsem lubjakivi glaukoniidiga, ülemises osas hajusalt pruunika rauaoksiidi laigukesi (Kandle kihistu, Aseri lade).

 

Metsas olev paljand, kunagine paemurru astang. Paljandub 3 m, ülevalt alla:

1 m - ooidlubjakivi (Kandle kihistu, Aseri lade);

1,95m - massiivsem glaukoniiti sisaldav lubjakivi (Kandle kihistu, Aseri lade).</span>


source: G
code: 6-72
name: Kalvi pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kalvi-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kalvi kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Volhov</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glaukoniitlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mereäärne klindiastang, veepiirist paarisaja meetri kaugusel sisemaa pool. Paljand on aktiivselt uuenev. Astangu peal, üsna serva lähedal kasvavad üksikud noored puud. Jalamil, varikaldel noored põõsad ja puud. Kõrge varikalde peal paljandub ülevalt alla:

6 m+ - paksukihiline lubjakivi (kivimi kirjeldamine kõrgusest tulenevalt raskendatud);

0,12 m - ooidlubjakivi (Sillaoru kihistu);

0,55 m - glaukoniidi terakesi sisaldav paksukihiline lubjakivi (Kalvi kihistik, Toila kihistu);

1,0 m – sinakashall savikas lubjakivi (Tõlinõmme kihistik, Toila kihistu).</span>


source: G
code: 6-73
name: Kahula paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-kahula-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kahula kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Haljala Keila</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Murd on ehitusprügi täis ja läbilõige hävinud. 

Põlma (1977) andmetel paljandus 1977 aastal ~1 m ulatuses Keila lademe Ristna alamlademe kivim. Merglisemate ja puhtamate (karbonaatsemate) läbilõikeosade vaheldumine toimub 15‒20 cm tagant. Murru seisund on vilets, rohkesti on prügi sisse veetud.

Rõõmusoks (1970) andmetel paljandus 1970. aastal paljandis 1,16 m, ülevalt alla:

0,13 m ‒ rohekashall, tugevalt savikas õhukesekihiline lubjakivi, muguljas ülemises osas, alumises (4 cm) osas puhtam;

0,13 m ‒ kollakashall paksukihiline lubjakivi;

0,13 m ‒ kollakashall, õhukesekihiline, tugevalt savikas lubjakivi;

0,12 m ‒ kollakashall paksukihiline lubjakivi;

0,65 m ‒ kollakashall, õhukesekihiline, muguljas, mergli vahekihtidega lubjakivi.</span>


source: G
code: 6-74
name: Jägala joaastang
type: Joaastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-j%C3%A4gala-joaastang
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Joa kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Hunneberg</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Glukoniitliivakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Joa kihistik paljandub vee piiril, astangu lõunapoolses servas umbes 1 m paksuses, kuid ei pruugi alati nähtav olla, kuna paikneb läbilõike osas, mida tavaliselt katab rusukalle. Ala on kohandatud turismiobjektiks ning seega rahuldavalt hooldatud. Üleval, astangu serval kasvavad väiksemad puud ja alustaimestik, mõned puud ilmselt varisevad peagi alla, kuid see ei mõjuta Joa ja Jägala kihistiku paljanduvust. Paljand on looduslik ja uuenev. Jägala joa astangu läbilõige (Mens ja Puura, 1996) ülevalt alla (8,1 m):

1,9 m - glaukoniitlubjakivi (Ubari kihistik, Loobu kihistu);

0,75 m - lubjakivi (Nõmmeveski kihistik, Loobu kihistu);

0,1 m - liivakas lubjakivi (Pakri kihistu);

0,15 m - ooidlubjakivi (Voka/Paka kihistik, Sillaoru kihistu);

0,45 m - glaukoniit-dolomiit (Kalvi kihistik, Toila Kihistu);

1,2 m – savikas galukoniitlubjakivi (Telinõmme kihistik; Toila kihistu);

0,9 m – paksukihiline suurte glaukoniiditeradega lubjakivi (Saka kihistik, Toila kihistu), alumisel piiril iseloomulik katskestuspind (nn. Püstakkiht);

0,3 m – jämeda glaukoniidiga lubjakivi (Päite kihistik, Toila kihistu);

00,4 m – glaukoniitliivakivi (Mäeküla kihistik, Leetse kihistiku);

1 m – nõrgalt tsementeerunud glaukoniitliivakivi (Leetse kihistu Joa kihistik);

0,2 m – valkjashall savi (Varangu kihistu);

0,75 m – mustjaspruun orgaanikat sisaldav argilliit (Türisalu kihistu).</span>


source: G
code: 6-75
name: Joaveski paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-joaveski-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Loobu kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kunda</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Joaveski paljand on Oandu jõe kanjonis paiknev astmeline paljand, mis paikneb ~400 m lõigul mõlemal pool jõge. Astangu kõrgused jäävad ~30 cm kuni +1 meetri vahemikku. Paljanduvus algab piirkonnas maanteesilla juurest ja jätkub edasi allavoolu. Paljandub +3 m Loobu kihistu lubjakivisid. Lõbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

2+ m - paksukihiline lubjakivi (Valgejõe kihistik);

1+ m - savikas lubjakivi (Nõmmeveski kihistik).</span>


source: G
code: 6-76
name: Idavere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-idavere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Idavere alamlade, Tatruse kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Haljala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2014. aastal paljandub 0,6 m õhukesekihilist lubjakivi. Põlma (1986) vaatlustel oli paemurd 1986. aastal kinni kasvanud, kui puhastamisel saadi 0,9 m lubjakive. Praegune paljanduvus paikneb ilmselt Põlma (1986) poolt nimetatud paljandis karjaraja ääres nõlva ülemises osas. Paljandi astangu serval kasvab noor võsa, natuke servast kaugemal on põld, lisaks katab astangut madal taimestik.</span>


source: G
code: 6-77
name: Hirmuse oja kaldapaljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-hirmuse-oja-kaldapaljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Hirmuse kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Oandu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljandub põrandana vette ulatuvalt 10+5 cm õhukesekihilist savikat mudalis-teralist lubjakivi, milles esineb arvukalt brahhiopoode.

Paljanduvus on hea, otse veepiiril. Võimalus lahti kaevata, aga see ei tekitaks püsivat paljandit, kuna tugevasti savikas lubjakivi pole püsiv kivim. Paljandi äär on kergelt võsastunud. Suurem varieeruvus puudub.</span>


source: G
code: 6-78
name: Aseri paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-aseri-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Aseri lade, Aseri kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Aseri</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Ooidlubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aseri lademe stratotüübiks on vana omaaegse tsemenditehase paemurd panga serval. Paemurd on kolmnurkse kujuga, piirid on ebaselged, kuid ligikaudsel hinnangul on selle mõõtmed 300 x 500 m. Paemurru kirdeosas, astangu serval, paljandub läbilõige 1 m ulatuses, puhastamisel võimalik saada kätte kuni 3 m läbilõiget. Jalam on kattunud madala taimestikuga, välja arvatud murru keskosas, kus paljanduvad aluspõhjakivimid. Loodepoolne murru osa on esinduslikum, kuid enam võsastunud, kagupoolses osas on murd lagedam, kuid paljanduvus puudub.

Paemurru läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

0,15 m - õhukesekihiline lubjakivi;

0,45 m - detriitne massiivne lubjakivi;

0,40 m - õhukesekihiline lubjakivi, ülemisel piiril katkestuspind taskutega;

0,05 m - savikas vahekiht;

0,60 m - massiivne lubjakivi nautiloididega, detriitne.

 

Paemurrust põhja pool asuvates kaevikutes paljandub ülevalt alla:

0,3 m - õhukesekihiline, savikate vahekihtidega lubjakivi;

0,5 m - massiivne lubjakivi nautiloididega;

0,05 m - savikam kiht;

0,1 m - lubjakivi;

0,02 m - savikam kiht;

0,5 m - mattunud;

0,7 m - sinakashall detriitne massiivne lubjakivi umbes 5 cm kihtidena, nõrgalt püriidikirjaline.</span>


source: G
code: 6-79
name: Aluvere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-aluvere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Aluvere kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Haljala</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana lubjakivikarjäär. Ainsaar ja Meidla (2014) andmetel on läbilõigetes näha Haljala lademe Idavere ja Jõhvi alamlademed. Paljanduvad Kahula kihistu kõige alumised kihistikud (6-9 m): Vasavere kihistiku savikad lubjakivid K-bentoniidi vahekihtidega. Aluvere kihistikus vahelduvad rütmiliselt savikad lubjakivid ja puhtad lubjakivid.

Paljandite jalamid mattuvad aeglaselt varikalde alla. Taimestik on esindatud nii astangu peal kui ka jalamil. Põhjapoolsemal paljandil on astangupealne kaetud põõsastega ja lõunapoolsemal üksikute väikeste puudega. Jalam on mõlemal paljandil laieneva rusukaldega ja taimestikku kasvanud. </span>


source: G
code: 6-80
name: Adila paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/o-adila-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Adila kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Ordoviitsium</span>
<strong>Lade: </strong><span>Pirgu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Ebasobiv</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suures osas kinni kasvanud vana paemurd, mille kõrgem astangu sein (maksimaalse kõrgusega 0,7 m) kulgeb umbes 10 m loode-kagu suunas. Lubjakivi paljandub laiguti ka mujal, murru madalamates seinades. Paljandub õhukese- kuni keskmisekihiline, poolmuguljas, vähesel määral detriiti sisaldav lubjakivi. Vana paemurru seina läbilõige on porsumise tõttu halvas seisukorras, kuna ei uuene. Paemurd kattub üha enam rohttaimestikuga ning astangu peal kasvavad suured puud. 

Põlma (1982) järgi paljandus juba tollal suures osas kinni kasvanud murrus 0,80+ m (ülalt alla):

0,20 m ‒ lubjakivi, puhas kuni nõrgalt savikas, helehall, õhukese- kuni keskmisekihiline, lainjaskihiline kuni läätsjaskihiline poolmuguljas;

0,20 m ‒ lubjakivi, puhas, helehall, pruunika tooniga, lainjas keskmisekihiline, kihipaksus 5‒7 cm;

0,40+m  ‒ lubjakivi, puhas kuni nõrgalt savikas, helehall, õhukese- kuni keskmisekihiline (kuni 3 cm), kohati läätsja või poolmugulja ilmega.

Võrreldes Põlma (1982) poolt kirjeldatud läbilõikega on paljanduvus kahanenud 0,1 m võrra.</span>


source: G
code: 7-0
name: Juuru stratotüüpne paljand
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-juuru-stratot%C3%BC%C3%BCpne-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Juuru lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Juuru</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Borealis lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljandub 15 m ulatuses kuni 2 m dolomiidistunud Borealis-lubjakivi vertikaalse seinana, millest dolomiidistumise käigus on Borealise kojad välja lahustunud kuid vastava kujuga kavernid on kivimis säilinud.

Põlma (1981) järgi paljandub Juuru lademe stratotüüpses paljandis, ülevalt alla:

1,80 m ‒ Borealis-lubjakivi, dolomiidistunud (Tamsalu kihistu);

0,20 m – savikas lubjakivi (Varbola kihistu).

Võrreldes Põlma poolt 1981. a. kirjeldatud Borealis-lubjakivi läbilõikega on paljanduvus 0,2 m võrra suurem ja Tamsalu kihistu all Varbola kihistu lubjakive ei leitud. Paljanduvus on hea, kuid seda mõjutab ümbritsev taimestik ning prügi paljandi jalamil. </span>


source: G
code: 7-1
name: Varbola maalinna kaev
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-varbola-maalinna-kaev
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Juuru lade (hüpo), Varbola kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Juuru</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Erinevad lubjakivid paljanduvad laiguti 6+ m paksuselt. Paljanduvus on astmeline ja 3/4 kaevu on kinni müüritud.

Võrreldes 1953. aasta andmetega (Aaloe, 1953) on paljanduvus 0,15 m vähenenud kaevu põhja täitumisel rusu ja prügiga. Lisaks on paljanduvus kamardunud. Paljandi looduslik seisund püsib.

Aaloe (1953) põhjal paljandub Varbola maalinna kaevus ülevalt alla 6,15+ m:

0,73 m ‒ kollakashall suure merglisisaldusega keskmiseteraline lubjakivi suurte brahhiopoodi-fragmentidega;

0,03 m ‒ tihe, peenkihiline lubjakivi, kihi all mergel;

0,02 m ‒ jämekirstalne, hallikas kuni pruunikirju lubjakivi

g2 / g1 piir;

0,09 ‒ tihe, püriiditäppidega tume lubjakivi;

0,05 m ‒ tihe, savikas, keskmiseteraline lubjakivi;

0,03 m ‒ jämekristalne kirju lubjakivi;

0,06 m ‒ tihe hall-kollakas faunafragmentidega lubjakivi;

0,03 m ‒ hall-kollakas mergel;

0,12 m ‒ peenkristalne arvukate faunafragmentidega kollakas lubjakivi;

0,19 m ‒ õhukesekihiline kirju faunafragmentidega savikas lubjakivi;

0,39 m ‒ keskmiseteraline tüüpiline g1 lubjakivi, pruunikas-kuni hallikirju arvukad faunafragmendid;

0,40 m ‒ peenteraline kuni karpja murdega tihe hallikas peenkihiline lubjakivi väheste, vastavalt kihilisusele orienteeritud faunafragmentidega;

0,27 m ‒ jämekristalne hall lubjakivi;

0,11 m ‒ peenteraline hall lubjakivi;

0,08 m ‒ hall, rohekate mergliste ussikäikudega lubjakivi;

0,28 m ‒ hall-kollakas kirju lubjakivi, õhukesekihiline;

0,25 m ‒ väike aste (kinnikasvanud profiilis);

0,25 m ‒ plaatjas tihe hall lubjakivi;

0,23 m ‒ stromatopooridega, erakorrapäraselt kihistatud hall lubjakivi;

0,23 m ‒ hall mergelsavi;

0,29 m ‒ jämekristalne, rohekate mergliste ussikäikudega, rohkesti brahhiopoode sisaldav lubjakivi;

0,57 m ‒ tihe, õhukesekihiline lubjakivi;

0,32 m ‒ tihe, hall, õhukesekihiline, faunafragmentidega lubjakivi;

0,01 m ‒ savikas mergel;

0,90+ m ‒ tihe, hall, õhukesekihiline, faunafragmentidega lubjakivi.</span>


source: G
code: 7-2
name: Karinu karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-karinu-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tamsalu kihistu (neo), Tammiku kihistik (neo), Karinu kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Juuru</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Tegutsevas lubjakivikarjääris on avatud tehnoloogilise lubjakivi kiht, Juuru lademe Tamsalu kihistu (Tammiku kihistiku ülemine osa ja Karinu kihistik), mis valdavalt koosneb käsijalgse Borealis kodadest (Karinu karjäär, 2012). Läbilõige muutuv.

1990. aastatel (Nestor, 1990) paljandus Karinu karjääris ülevalt alla:

0,9+ m – kollakashall, peeneteraline dolomiidistunud lubjakivi;

0,4 m – rifimoodustis;

6,0+ m – massiivne teralis-lubjakivi.</span>


source: G
code: 7-3
name: Hilliste paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-hilliste-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Hilliste kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Juuru  Raikküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kolmnurkse põhiplaaniga paekarjäär. Karjäär jaotub kolmeks osaks – põhjapoolne, lõunapoolne ja idapoolne osa. Mõõtmed 80x80 meetrit (1986. aastal, Põlma välipäeviku alusel 50x80). Tasane põhi, v.a. idapoolne osa, kus on osaliselt sügavam, enamuses on siiski lahtise materjaliga täidetud. Põhjapoolses osas läbilõige varieeruva paksusega, ~4,0 m meetrit kõrge. Kivimilt sinakashall jämedetriitne lubjakivi, keskmise- kuni paksukihiline ja tasemeti savikam. Läbilõikes vahelduvad ebakorrapäraselt jämedetriitsed lubjakivid ja rifflubjakivid. Põlma (1986) andmetel paljandus 1986. aastal 6-7 m läbilõiget. Läbilõike paksuse vähenemine on tingitud rusukalde suurenemisest.

Rõõmusoksa (1983) andmetel koosneb Hilliste kihistik litoloogiliselt mitmesugustest kivimitest. Esinevad sageli krinoidlubjakivid, harvem savikad koralliderikkad lubjakivid. Esinevad ka rohked ebakorrapärase kujuga biohermid. 

Vana osa paljandist on paremas seisus kui uus (idapoolne osa). Uus osa on murenenud ja lahtisest materjalist puhastamata, paljandi jalamit katavad 1-1,5 meetri kõrgused rusukalded. Lõunapooses ja põhjapoolses osas on sein hästi säilinud. Ülejäänud alad, eriti läänekülg, on suure rusukalde all – sissesõidutee kallak katab kinni osa põhjaseinast, lõunaseinal ja lääneküljel on varisemisohtlikud piirkonnad, kus on 2- 3- meetrise diameetriga lahtised pangad. Rusukaldeid leidub peale idapoolse osa kohati ka lääne- ja põhjaseinal. Taimestik paljandi lael on püsiv männi- ja kasemets. Uues osas (idapoolses osas) on astangu serval valdavalt rohttaimed. Jalam valdavalt puhas, v.a. murru kaguosas, kus kasvavad noored leht- ja okaspuud koos muu taimestikuga. Idapoolses osas leiduvad kihilisusrikked viitavad rifi olemasolule lähikonnas (või kaevandatud osas). Karjääri põhja moodustaval kihipinnal on virgmärke.</span>


source: G
code: 7-4
name: Raikküla Paka astang
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-raikk%C3%BCla-paka-astang
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Raikküla lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Raikküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Stratotüüp on püsiva iseloomuga.  Paljandi püsivust võib mõjutada puude kasv ja üldine taimestumine. Paljand on astmeline ja kogu paljanduvus jääb 100 m ulatusse. 30 m alal paljandub kokku 3,30 m, ülevalt alla:

1,2 m – massiivne, korall-stromatopoorlubjakivi;

1,4 m – õhukese- kuni keskmisekihiline lubjakivi;

0,7 m – massiivne, paljandis eenduv paksukihiline lubjakivi.

 

Infotahvel paljandi juures (2014) kirjeldab läbilõiget ülevalt alla (kokku 2,5 m):

1,2 m – massiivne, tugev korall-stromatopoorlubjakivi pank nõrgalt väljendunud konarlainja katkendliku kihistusega;

0,6 m – keskmisekihiline plaatjas lubjakivi;

0,4 m – õhukesekihiline plaatjas mergel;

0,3 m – helehall ühtlase massiivse savika lubjakivi pank.

Infotahvli paljandi kirjelduses on läbilõiget 0,8 m vähem. Lisandub 0,8 m paljandi alumise osa jätkuna.</span>


source: G
code: 7-5
name: Mõhküla paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-m%C3%B5hk%C3%BCla-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Mõhküla kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Raikküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Võsastunud ja kinni kasvanud paemurd. Läbilõige puudub täiesti. Ebatasane, teest madalam maapind viitab võimalikule vanale murruasemele, kuid järsemad astangud puuduvad juurdepääsetaval alal täiesti ning maapind on täielikult kamardunud.

Veel 1981. aastal (Põlma, 1981) oli võimalik paljandis lahti puhastada 0,8 m purddolomiitset profiili, mis arvatavasti kuulus hoopis Rumba kihistusse. </span>


source: G
code: 7-6
name: Adavere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-adavere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Adavere lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Adavere</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana paemurru seinad on tugevalt varisenud ja kinni kasvanud. 2017. aastal paljanduvus puudub, aga leidub palju lahtiseid tükke (vähese kavernoossusega keskmiseteralised ja kavernoossed muguljad dolomiidid).

Põlma (1987) järgi oli tegemist 3‒4 meetri sügavuse või isegi sügavama vana murruga, milles paljanduvus oli 1980. aastatel küllalt halb ja kõige sügavamas osas oli ka vesi. Lahtiste tükkide põhjal paljandusid siin erineva dolomiidistumise astmega primaarselt afaniitsed lubjakivid ja võimalik, et ülemistes kihtides ka purddolomiit. Perense (1992) andmetel paljandus Adavere paemurrus 2,5 m Mõhküla kihtide kavernooset dolomiiti.</span>


source: G
code: 7-7
name: Päri karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-p%C3%A4ri-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Adavere lade (neo), Rumba kihistu (neo)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Adavere</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>2017. aastal paljandus 2,80 m porsunud savikat lubjakivi. Parima läbilõike asukohaks on tehislik järsuseinaline kaeve. Enamus varasema karjääri alast kaetud ligi 2-meetrise sinna veetud täitematerjali kihiga. Kuna täitmata alal on laialilükkamata materjali kuhjad, siis võib eeldada, et täitmine jätkub ning paljandi tulevik ei ole teada. Paljand ei uuene ja on porsunud. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

0,70 m – porsunud savikas lubjakivi;

0,05 m – savikas mergel, lasub kahekihilisel katkestuspinnal;

2,10 m – porsunud erineva savikusega lubjakivi.

Eelnevalt kirjeldatud andmete põhjal (Kaljo & Einasto, 1990) on paljanduvus vähenenud ülevalt 0,6 m võrra ja altpoolt 0,5 m võrra.

 

Detailsem läbilõike kirjeldus (jooniselt, Kaljo & Einasto (1990)), ülevalt alla:

1. 1,3 m – ebaregulaarselt muguljas savikas lubjakivi, mis sisaldab läätsedena Pentamerus-lubjakivi ja teralist (bioklastilist) lubjakivi. Alumised 15 cm on väga savikad;

2. 0,05 m – savikas mergel, mis lasub kahekordsel katkestuspinnal;

3. 1,05 m  – hall, varieeruva varjundiga savikas, enamasti ebaregulaarselt muguljas lubjakivi, mis sisaldab pentameriidide ja stromatoporoididega biomorfse lubjakivi läätsi, esineb mikrokristallilise lubjakivi ja mergli õhukesi vahekihte;

4. 0,10 m  – hall savikas lubjakivi mergli vahekihtidega;

5. 1,15 m  – rohekashall ebaregulaarselt muguljas savikas bioklastiline lubjakivi bioklastilise teralise lubjakivi läätsedega. Ülemised 15 cm moodustab puhtam lubjakivi. Ülemiseks piiriks püriidistunud katkestuspind;

6. 0,06 m – bioturbeeritud bentoniidi vahekiht pentameriidide fragmentidega;

7. 0,1 m – hall lubjakas mergel teralise lubjakivi mugulatega;

8. 0,1+ m – pruunikashall mikrokristalliline ebaregulaarselt muguljas bioklastiline lubjakivi (packstone).</span>


source: G
code: 7-8
name: Velise-Kõrgekalda paljand
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-velise-k%C3%B5rgekalda-paljand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Velise kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Adavere</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Velise jõe põrkeveerul paljanduvad 300 m ulatuses Velise kihistu savimerglid ja savikad lubjakivid. Paljandi püsivus on halb, sest merglid ja savikad lubjakivid püsivad seinas halvasti. Paljand on porsunud ja ilmselt mattub aeg-ajalt osaliselt savika murendi alla. On olemas eeldused mattumiseks ka maalihke tagajärjel. Paljandi alumine osa hoiab vooluvee enamuse aastast jalamist eemal ning selle peale tekib rusukalle. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla (5,4+ m):

1‒2 m –vooluveeline sete (Kvaternaar);

~3 m – sinakas-hall savikas lubjakivi. Alumised ~1.5 m on valdavalt mattunud rusukalde alla.

Rusukalde all avaneb veepiiril:

0,4+ m – hall savikas lubjakivi (jätkub vees vähemalt 0,2 m).

 

Männiku (2008) andmetel paljandub ülevalt alla (kokku 5,4+ m):

1,0 m – Kvaternaari setted;

3,4 m – savikas lubjakivi (alumised 0,4 m on kohati rusukalde alla mattunud);

1+ m – savikas bioklastiline lubjakivi rohkete varieeruva suurusega püriidi agregaatidega. Kiht moodustab paljandi alumise osa, mis ulatub vette.

Paljandi läbilõige ei erine eelnevalt kirjeldatud (Männik, 2008) andmetest. Varieeruvus tuleneb ilmselt jõe veetasemest ja mõõtmistäpsusest. Eelnevalt on Velise-Kõrgekalda paljandi läbilõiget kirjeldanud veel Nestor (1987). </span>


source: G
code: 7-9
name: Jaani rand
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-jaani-rand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Jaani lade</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaani</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aluspõhjaline paljand puudub, kunagist täpset asukohta ei õnnestu kindlaks teha. Asukohas paikneb mudane ja vetikatega kaetud, osaliselt pilliroogu kasvanud rand, mida lõunast piirab tugevasti rohtunud nõlv. Mudas esineb väikesi lahtisi paetükke ja üksikuid kivistisi.

Jaani rand on Jaani lademe holostratotüüp (Nestor, 1993). Eesti geokogude andmebaasis Geokogud.info (Jaani lade, 2015) on Jaani lademe lektostratotüübiks ekslikult nimetatud Paramaja panka (Nestor, 1987), kuigi stratigraafia juhis ei jäta võimalust samaaegselt holo-ja lektostratotüübi rakendamiseks (Murphy & Salvador, 2000). Nestor (1987) viide Paramaja pangale kui lektostratotüübile ei leia kinnitust, sest nime esmakasutaja Twenhofel ei ole oma töös (Twenhofel, 1916) seda läbilõiget isegi nimetanud.</span>


source: G
code: 7-10
name: Paramaja pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-paramaja-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Jaani lade (lekto), Jaani kihistu (lekto), Paramaja kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaani Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Fossiilirikas merglipaljand, mille jalamil kamarduv kliburand. Varikalde ja klibu alt paljandub kuni 1,5 m profiili. Paljand on mattumas, kuna aktiivne kulutus mere poolt on peatunud.

Läbilõike kirjelduse (Männil, 1990, lk. 160–161) järgi paljandub 0,70 m pinnakatte all 1,20 m sinakashalli domeriiti savika mergli vahekihtidega. Merglis on rohkesti fossiile. Detriit on sageli püriidistunud, samuti esineb püriiti kristallidena. Nestor (1961–1988, välipäevik 2, Saaremaa paljandid, lk 3, 103–105)) andmetel paljandus 1961. aastal profiilis 1,5–2 m läbilõiget. Paljanduvus on ajas vähenenud vähesel määral varikalde suurenemise tõttu.</span>


source: G
code: 7-11
name: Anelema karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-anelema-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Anelema kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaani</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Dolomiit</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aktiivne dolokivikarjäär. Einasto (1990) andmetel paljandub 8,06 m, ülevalt alla:

0,8 m - dolokivi domeriidi vahekihtidega;

0,5 m - paksukihiline dolokivi;

2,2 m - keskmisekihiline dolokivi domeriidi vahekihtidega;

0,06 m - kergoeenne savikas dolokivi/domeriit;

3,0 m - keskmisekihiline savikas dolokivi domeriidi vahekihtidega;

1,5+ m - savikas dolokivi domeriidi vahekihtidega.</span>


source: G
code: 7-12
name: Ninase pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-ninase-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Ninase kihistik</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaani</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mereäärne klindiastang. Läbilõikes ülalt alla paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku biohermsed ja jämedetriitsed lubjakivid ja Mustjala kihistiku merglid. Paljand on hästi säilinud ja uuenev. Klibuvalli kõrgus jalamil muutuv. Varasemalt (Ninase ehk Tagaranna pank, 2015) on alumist merglikihti kirjeldatud paksemana. Paljand on avatud mere murrutavale toimele ja on seega pidevalt uuenev. 2015. aastal paljandus kokku 4,5 m läbilõiget, lisaks ligikaudu 0,5 m klibuvalli. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

2,5 m – pruunikashall mergli vahekihtidega, nõrgalt lainjas dolomiidistunud detriitne lubjakivi, ülemine meeter tundub paksemakihilisem;

1,2 m – sinakashall jämedetriitne kuni biomorfne savikas dolomiidistunud lubjakivi, sisaldab savikelmeid;

0,35 m – püriidikirjetega massiivne dolomiit, keksel savikam intervall.

0,45 m – tumedam rohekashall dolomiitne massiivne mergel.

 

Läbilõike kirjeldus Saaremaa kodulehe andmetel (Ninase ehk Tagaranna pank, 2015), ülevalt alla:

2,7 m – pruunikashall, savikas, nõrgalt lainjaskihline, jämedetriitne kuni biomorfne dolomiidistunud lubjakivi brahhiopoodide, krinoidide ja üksikute stromatoporaatidega, kivimis esineb kaverne. Kompleksis on savikamaid vahekihikesi. Kivim tugev, paljandiseinas eenduv;

1,2 – sinakashall jämedetriitne kuni biomorfne savikas dolomiidistunud lubjakivi. Kihid on õhemad kui lasuvas intervallis, sisaldavad savikelmeid. Detriit on pärit brahhiopoodide ja krinoidide skelettidest. Kihi ülemises osas on ka stromatoporaate;

0,4 – mergli vahekihtidega krinoidlubjakivi;

1,2 – dolomiidistunud lubjakivi läätsedega dolomiitne massiivne mergel; fossiilide detriit püriidistunud. Esineb püriidikristalle. Pangal on näha stromatoporaatidest ja korallidest rifialged;</span>


source: G
code: 7-13
name: Jaagarahu murrud
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-jaagarahu-murrud
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Jaagarahu lade, Jaagarahu kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mahajäetud karjäär, mis pumpamise lõpetamise tõttu on täitund veega. Paljand on püsiv. Esineb nii puu- kui põõsasrinnet. Suuremaid puid on ka astangu serval. Veest välja jäävas seinas paljandub Jaagarahu lademe alumine osa. Läbilõike kirjeldus 2015. aastal klappis Tinn jt. (2002) andmetega, ülevalt alla:

0,8 m - paksukihiline kuni massiivne lubjakivi, stromatopooride jäänustega;

0,5 m - õhukesekihiline savikas dolomiit;

1,5 m - paksukihiline rifflubjakivi.

 

Einasto (2008) andmetel paljandus 1990. aastal murru lõunapoolses osas ülevalt alla:

0.8+ m – sinakashall biohermi serv püriitsete mustritega, kus ohtralt stromatopooride jäänuseid;

0.5 m – rohekas-sinakas-hall domeriitne dolomiit. See on ka Maasi ja Vilsandi kihtide piiriks;

0.8 m (0,4m üle veepinna) – sinakashall dolomiitne püriidimustritega kuhjerifitekkeline lubjakivi;

1.6m – helehallid rifi faatsiesed – enamasti vee all, vaid karjääri idaosas osaliselt üle veepiiri.</span>


source: G
code: 7-14
name: Üügu pank
type: Klindiastang
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-%C3%BC%C3%BCgu-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Muhu kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Suure varieeruvusega ja erinevate kihipaksustega biohermne läbilõige. Ranniku lähedal, kuid nüüd murrutusvööndist kaugele jäänud. Alla poole kilomeetrisel lõigul paljandub keskmiselt 6 m. Varem (esimese visiidi ajal, augustis 2015) oli astangu jalam tugevasti võsastunud, kuid sügisel on teostatud hooldusraiet ja hooldustöid. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

0–0,45 – keskmisekihiline dolomiit, esineb läätsedena;

2,5 m – tugevalt kavernoosne dolomiitne bioherm;

0,5 m – keskmisekihiline kavernoosne dolomiit (ca 15 cm paksused kihid);

0,3–1,2 m – õhukese-keskmisekihiline dolomiit, sisaldab püriidikirju ja on kohati savikas;

1,5 m+ – keskmisekihiline valkjashall peenkristalliline dolomiit, mis sisaldab savikamaid vahekihte.

 

Saartegeopargi (saatregeopark.ee) joonise järgi läbilõike kirjeldus ülevalt alla:

2,55 m - helehall mikro- kuni peenekristalliline kavernoosne biohermne dolokivi;

2,95 m - helehall peene- kuni paksukihiline kavernoosne savikas dolokivi, kohatise dolomiitse mergli vahekihtidega;

1+ m - domeriidid.</span>


source: G
code: 7-15
name: Kesselaiu pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-kesselaiu-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kesselaiu kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kesselaiul paljanduvad 4 erinevat tüüpi kivimid, mis koondläbilõikes moodustuvad 12,5+ m läbilõiget, alt üles:

1. 0-2,2 (2,2 m) – sinakashall kuni kollakashall mergel (savikas dolomiit);

2. 2,2-3,7 (1,5 m) – kollakashall keskmisekihiline dolomiit (põimjaskihiline). Kihi alumises ja ülemises osas savikad vahekihid;

3. 3,7-8,8 (5,1 m) – helehall / kollakashall muguljas dolomiit;

4. 8,8-12,5 (3,7 m+) – sinakas-roheline kihistumata massiivne või paksukihiline dolomiit.

Parima paljanduvusega alaks on Kesselaiu läänerannik. Läbilõike varieeruvus tuleneb rusukalde suurusest ja varingutest. Paljand on aktiivselt uuenev.</span>


source: G
code: 7-16
name: Vilsandi saar
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-vilsandi-saar
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Vilsandi kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõiked on kirjeldatud Vilsandi majakast mööda veepiiri kirde ja edasi ida suunas liikudes. Paljandid asuvad lainetusvööndis ning see peaks tagama säilivuse, ehkki kivim on siiski tugevalt porsunud. Üldiselt võib nimetada objekti püsivaks. Varieeruvus on paljandite ulatust arvestades väike – vahelduvad biohermid ning kihilised dolomiidid. Objekti piires on kindlaks tehtud uuringupuuraugu suudme asukoht koordinaatidel 58.38713N 21.81481E. Puuraugu suue on suletud puunotiga. Läbilõige pole varasemate andmetega (Vilsandi saar, 2017; Vilsandi paljand, 2010) muutunud.

58.38199 N 21.81102 E - paljandub 97 cm (astmeliselt) keskmise- kuni paksukihilist kavernoosset dolomiiti. Kivim on tugevalt porsunud ning pinnal esinevad karrid.

58.38236 N 21.81087 E - paljandub 1,3 m. Alumised 0,75 m moodustab massiivne dolomiit, ülemised 0,55 m moodustab õhukesekihiline savikamate vahekihtidega dolomiit. Kivim on porsunud ning kaetud samblikega.

58.38470 N 21.80885 E - paljandub 1,85 m rifidolomiiti. Tegemist on biohermiga, mis on pindmiselt karstunud ning nähtava kihistuseta.

58.38654 N 21.81013 E - paljandub 1,57 m karstunud rifidolomiiti.

58.38781 N 21.81570 E - paljandub 1,75 m paksukihilist dolomiiti (astmeliselt).

58.38791 N 21.81738 E - paljandub 0,97 m paksukihilist dolomiiti.

58.38803 N 21.81825 E - paljandub 1,68 m läbilõiget (astmeliselt), millest alumised 0,7 m moodustab karstunud bioherm. Keskmisd 0,5 m moodustab kavernoosne dolomiit ning ülemised 0,48 m bioherm.

58.38824 N 21.82002 E - paljandub 1,75 m läbilõiget (astmeliselt), millest alumised 0,75 m moodustab bioherm ning ülemised 1,0 m paksukihiline dolomiit.

58.38861 N 21.82787 E - paljandub 1,31 m läbilõiget (astmeliselt), millest alumised 0,91 m moodustab paksukihiline kavernoosne dolomiit ning ülemised 0,3 m õhukesekihiline dolomiit.

58.39003 N 21.83055 E - paljandub 1,70 m läbilõiget, millest alumised 0,75 m moodustab peenkavernoosne dolomiit ning ülemised 0,95 m kavernoosne dolomiit.

58.39017 N 21.83315 E - paljandub 1,87 m läbilõiget, kihid üsna suure kallakusega (astmeliselt). </span>


source: G
code: 7-17
name: Tagavere karjäär
type: Karjäär
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-tagavere-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Tagavere kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aktiivselt kaevandatav paemurd. Karjäär on eelmiste kirjeldustega (Nestor ja Einasto, 1990) võrreldes silmnähtavalt laienenud. Karjääri mõõtmed on umbes 600x300m. Karjääri keskosas on alustatud sügavamate kihtide kaevandamist. Karjääri lõunaservas on võimalik leida läbilõige, mis ühtib 1985. aastal Nestori kirjeldatuga, ainult et kihte paljandub suuremas ulatuses. Paljanduvus säilib kuni murrus toimub paemurdmine.

Läbilõike kirjeldus (3,5 m), ülevalt alla:

1,35 m – kollakas dolomiidistunud lubjakivi, mille alumisse ossa 0,4 m kõrguselt hakkab ilmuma tumehalle kuni 0,2 m paksuseid savikamaid vahekihte;

1,20 m – tumehall massiivne rohkete katkestuspindadega dolomiit-lubjakivi;

0,95+ m – tumehall ebaselge struktuuriga võrdlemisi massiivne dolomiit-lubjakivi.

 

Läbilõike kirjeldus Nestor ja Einasto (1990) järgi, ülevalt alla:

0,00–0,15 m – mikrokristalliline dolomiit;

0,15–0,35 m – savikas dolomiit, mis sisaldab 1–2 cm paksuse savika domeriidi vahekihi kompleksi ülemisel ja alumisel pinnal;

0,35–0,47 m – püriidikirjaline savikas dolomiit, mis sisaldab peeneteralist detriiti ja domeriidiläätsi;

0,47–0,55 m – detriitne püriidikirjaline dolomiit;

0,55–1,35 m – savikas püriidikirjaline dolomiit peeneteralise detriidiga ja püriidistunud katkestuspindadega.</span>


source: G
code: 7-18
name: Maasi murd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-maasi-murd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Maasi kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Jaagarahu</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Metsastumas vana paemurd. Rõõmusoksa (1983) andmetel paljandub Maasi murrus 1,4 m läbilõiget. 2015. aastal paljandus 1,67 m, kuid paljand on tugevasti porsunud ja kinni kasvamas. Paljandi kõrgus kahaneb kirdesse, kuni suidub. Kogu murru seina pikkus on ligikaudu 100 m. Murru põhjas esineb lahti murtud paasi juba aktiivse kaevandamise ajast. Murru edelanurgas, mööduvale kruusateele lähimas punktis, on sisse toodud ehitusprahti ja olmeprügi, mis on juba sammaldunud. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

0,75 m – väikeste hõredalt paiknevate kavernidega kollakas dolomiit;

0,45 m – suuremaid kaverne sisaldav kollakas dolomiit;

0,02 m – savikamad vahekihid;

0,20 m – hallikas jämedakristalliline dolomiit;

0,25 m – kollakas massiivne dolomiit.</span>


source: G
code: 7-19
name: Viita paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-viita-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Rootsiküla lade, Rootsiküla kihistu, Viita kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Rootsiküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Läbilõiget ei õnnestunud kirjeldada. Tegemist on valdavalt heinamaaga. Läheduses paikneb veel potensiaalseid nõlvu ja auke, millest on leida ainult lahtist lubjakivimaterjali.

Maaparanduse käigus 1970. aastatel tasandatud Viita paemurru asemel on seal lähedal (100 m merepoole) jäävates Viita kaitsekraavides käidud läbilõiget kirjeldamas. Praeguseks on ka kaitsekraavid täielikult kamardunud. Kaitsekraavides paljandus intervall, mis jäi Viita paemurru läbilõikest madalamale (Märss, 1990). </span>


source: G
code: 7-20
name: Vesiku oja
type: Jõe kaldapaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-vesiku-oja
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Rootsiküla lade (neo), Rootsiküla kihistu (neo), Vesiku kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Rootsiküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>50 m sillast ülesvoolu on paljanduvus 30–40 cm. Leidub rohkelt lahtist materjali. Kunagisest 1,1 m paljanduvusest (Märss jt. 1989) pole alles peaaegu midagi ja nii suur ulatus on kaheldav. Veealuse ja potentsiaalse (kamardunud) osa arvelt lisanduks maksimaalselt 0,5 meetrit läbilõiget. Paljand näeb halb välja, et ka vähese proovimaterjali kogumine võib mõjuda sellele hävitavalt. 1989. aastal Märss ja teiste poolt (Märss jt. 1989) kirjeldatud Eurypterus-dolomiidi kihte ei täheldatud, leidus vaid afaniitset ja bioklastilist lubjakivi.

Silla all on paljanduvus 1,1 meetrit, mis sobib 1989. aasta ekspeditsiooni andmetega (Märss jt. 1989). Paljandis leidub õhukesekihilist afaniitset lubjakivi, taas dolomiiti ei tähelda, küll aga konglomeraatseid lubjakivi vahekihte. Silla alune paljanduvus tundub olevat uus lahtikaeve seoses ehitatud sillaga. Kahe läbilõike vaheline suhe ei ole täpselt selge, vahepealne ala on kamardunud.

Nestori (1961–1988) andmetel on paljand Vesiku oja suudme lähedal kärestikulise oja põhjaks, Kihelkonna-Atla vana tee silla lähedal. Vesiku oja suudme lähedal oli 2015. aastal läbilõiget minimaalselt ja kärestikulist oja põhja ei täheldatud.</span>


source: G
code: 7-21
name: Kuusnõmme kaevand
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-kuusn%C3%B5mme-kaevand
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kuusnõmme kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Rootsiküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Hävinud süvend kunagise metsa serval. Tänapäeval on kunagist asukohta võimatu tuvastada. Objekti otsingul lähtuti nii andmebaasi koordinaatidest kui ka kirjeldustest ning ajaloolistest kaartidest. Lähipiirkonna metsas leidub palju kunagisi rannaastanguid, mille pealt on võimalik leida lahtist pae materjali. Paljand on hävinuks loetud juba 1970. aastal (Einasto, 1959–1961), mistõttu on 1993. aastal (Nestor, 1993) nimetatud neostratotüübiks Kipi puurauk. </span>


source: G
code: 7-22
name: Soeginina pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-soeginina-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Soeginina kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Rootsiküla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Paljand on hea säilivusega, kuid alumine osa on mattunud erosiooniliste protsesside poolt lahti murtud ja kulutatud klibu alla. Paljand on uuenev ja seega ka püsiv. Läbilõike ulatus ja jalami mattumise ulatus on mõlemad suure varieeruvusega. Läbilõike kirjeldus ei ole eelnevate andmetega (Meidla jt., 2014) võrreldes muutunud.

Meidla jt. (2014) põhjal on paljandi keskmine kõrgus 2 meetrit, varieeruvus 0-4 meetrit. Paljanduvate kihtide paksus on samuti suure varieeruvusega. Astang ise on 800–1000 meetri pikk.  Läbilõike kirjeldus alt üles:

Vesiku kihid –

I kiht (0,8 m) lamineeritud savikad dolomiidid, kuni 1 m diameetriga Stratifera tüüpi stromatoliitide ja eurüpteriidide, tsefalopoodide ja leperditiidsete lülijalgsete fragmentidega. Ülemine piir märgitud püriidistunud katkestupinnaga.

II kiht (kuni 1,8 m) kollakas-pruun, laiguline bioturbeeritud savikas Eurypterus-dolomiit, millel on peenhajusa püriidi laigud. Laminatsioon on säilinud vaid kohati. Ülemiseks pinnaks on selge püriidistunud katkestuspind.

Anikaitse ja Soeginina kihid –

III-a kiht (kuni 0,2 m) pruunikashall dolomiitne bioturbeeritud bioklastiline mikriitne lubjakivi (wackestone) suhteliselt suurte korrapäratute onkoidide ja stromatoliitsete koorikutega kihipindadel.

III-b kiht (kuni 0,3 m) hele pruunikas sorteerimata bioklastilisest materjalist teraline kuni purdne dolomiit onkoidide, leperdiitidsete lülijalgsete, gastropoodide, nautiloidide, karpide, sammalloomade ja karbonaatsete vetikatega (Solenopora). Alumisel pinnal lamedatest veeristest konglomeraat.

IV kiht (0.2–0.5 m) helepruun, massiivne, fossiilidevaene peenekristalliline dolomiit.

V kiht (0.3–1.0 m) hele, pruunikas-hall kavernoosne õhukesekihiline hästisorteeritud bioklastilis-pelletiline purddolomiit, milles leidub kohati leperdiitide, lülijalgsete ja gastropoodide kogumeid. Ülapiir markeeritud selge katkestuspinnaga.

VI kiht (kuni 1.2 m) tumepruun kavernoosne eriteraline pelletilis-bioklastiline dolomiit (floatstone), milles leidub ooiide, väikeseid helehalle pisikristallilise dolomiidi veeriseid ning karpide, gastropoodide, leperditiidide, lülijalgsete valatisi ning vahekihtidena mikrokristallilist dolomiiti. Kavernid on kohati täitunud kristallilise kaltsiidiga. Esinevad kolme erineva tasemega seotud 0,3–0,4 m kõrgused Stratifera tüüpi stromatoliidid.</span>


source: G
code: 7-23
name: Paadla paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-paadla-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Paadla lade Paadla kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Paadla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana paemurd, üldjoontes põhja-lõunasuunaline astang, v.a. läänesuunaline kaar astangu põhjaotsas. Astang on kaheosaline, keskelt läbib seda vana siht. Murru süvend on valdavalt täidetud lahtise aheraine kuhjatistega, õhukesekihilise lubjakivi tükkidega.

Paljandub 1,63+ m, ülevalt alla:

0,25 m – lubjakivi, pruunikashall, heleda rohekashalli mergli pesadega, plaatjas- kuni lainjaskihiline, teralis-mikriidiline;

0,06 m – savimergel, hallikaspruun, pude;

0,15 m ‒ lubjakivi, helehall, teralis-mikriidiline;

0,07 m – kõva rifflubjakivi, pruunikashall, heleda rohekashalli mergli pesadega;

0,27 m – lubjakivi, pruunikashall, läätsjaskihiline kuni poolmuguljas, teralis-mikriidiline;

0,20 m ‒ kõva rifflubjakivi, pruunikashall, heleda rohekashalli mergli pesadega;

0,10 m ‒ lubjakivi, pruunikashall, läätsjaskihiline kuni poolmuguljas, teralis-mikriidiline;

0,02 m – lubjakivi, pruunikashall, bioklastiline, ebaühtlane, kohati suiduv vahekiht;

0,20 m ‒ lubjakivi, pruunikashall, läätsjaskihiline kuni poolmuguljas, teralis-mikriidiline;

0,18 m – savika lubjakiviga algav ja ülespoole siirdeliselt puhtamaks muutuv intervall;

0,13+ m ‒ lubjakivi, tume hallikaspruun, bioklastiline.

 

Paljanduvus on 1998. aasta (Viira & Aldridge, 1998) kirjeldusega (1,8 m) võrreldes vähenenud läbilõike alumisest osast 0,17 m võrra. Paljandi seisund on halb kuni rahuldav. Tegu on mahajäetud murruga, mõningad augud (astangut lõikava tee lähedal) on prügistatud (olmeprügi ja ehituspraht, sh. eterniit). Läbilõige on üldiselt püsiv ning murenemisprotsess aeglane, kuid loomulikku uuenemist ei toimu. Parim paljand võib sellisena püsida veel üle 10 aasta, kuid mujal on astang juba algselt olnud madalam ning seal on paljanduvus katkendlik ja vähene. </span>


source: G
code: 7-24
name: Himmiste-Kuigu paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-himmiste-kuigu-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Himmiste kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Paadla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Maanteedest eemal olev vana kinnikasvav paemurd, kus paljandub umbes 1 m ulatuses dolomiite ja savikaid lubjakive. Paljand on kirjeldatav vaid 4 m lõigul ja enamasti on nähtav vaid 0,2–0,5 m. Selge murru serva-astangu pikkus on ligikaudu 12 m, ehkki kunagi on murd katnud suure maa-ala. Paljanduv osa on mattunud vähesel määral rusukalde alla võrreldes eelnevalt kirjeldatud olule (Märss ja Einasto, 1990). Läbilõike kirjeldus 2015. aastal, ülevalt alla:

0-0,18 (0,18 m) – porsunud hall savikas lubjakivi;

0,18-0,20 (0,01–0,02 m) – savikas vahekiht;

0,2-0,35 (0,15 m) –  hall muguljas lubjakivi;

0,35-0,90 (0.55 m) – massiivne peenekihiline kollakas dolomiit, mis alumises osas muutub hallikamaks ja kihid on vähem eristuvad.

 

Märss ja Einasto (1990) andmetel on 3 km Karala külast idas paiknevas Himmiste murrus nähtav 0,95+ m läbilõiget.

0.15 m – hall savikas lubjakivi, sorteerimata detriidi ja mõnede läätsjate kihikestega; 

0.5 m - savi vahekihte;

0.15 m – hall biomorfne teraline lainjaskihiline lubjakivi;

0.40 m – kollakashall homogeenne, massiivne mikrokihiline savikas dolomiit;

0.20+ m – hall massiivne mikrokihiline dolomiit.</span>


source: G
code: 7-25
name: Sauvere paemurd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-sauvere-paemurd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Sauvere kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Paadla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Objekti ei tuvastatud. Läbilõiget ei õnnestunud kirjeldada. Paljand on hävinud ning nii murru sees kui äärtel kasvab mets ja võsa. Aimatav on kunagine murru põhjale iseloomulik aherainekuhjete künklik pind.

Rubel (1959) on kirjeldanud, et puuduvad rugoosid aga on palju Protathyrise ja Parmorthise fossiile.</span>


source: G
code: 7-26
name: Kogula karjäär
type: Karjäär
alt_id: https://sisu.ut.ee/stratotuup/s-kogula-uus-karj%C3%A4%C3%A4r
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Sauvere kihid (neo)</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Paadla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Aktiivne karjäär</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Aktiivne paekarjäär. Lõunapoolses otsas 0,4 m rusukalde all paljandub alt üles:

0,0–0,2 – detriitne lubjakivi;

0,2–0,22 – mergli vahekiht;

0,22–1,37 – puhtam lubjakivi mergli vahekihitidega, arvukate karbipoolmetega läätsed kihis. Viimane 10 cm savikas;

1,37–1,4 – rauarikas savikas katkestuspind;

1,4–1,5 – karbipoolmeid sisaldav vahekiht;

1,5–1,52 – rauarikas savikas katkestuspind;

1,52–1,77 – savikas lubjakivi rohkete karbipoolmetega;

1,77–1,8 – rauarikas savikas katkestuspind;

1,8–2,2 – savikas lubjakivi, karbipoolmete vahekihtidega;

2,2–2,22 – vähese rauasisaldusega savikas katkestuspind;

2,22–2,92 – massiivne lubjakivi mergli vahekihtidega (mergli vahekihid ülevalt 10, 17 ja 30 cm peal). Leidub gastropoode ja selgelt nähtavaid kaltsiidi pesasid;

2,92–3,2 – detriiti sisaldav lubjakivi;

3,2–3,25 – katkestuspindadega eraldatud mergli vahekiht. Esineb faunat;

3,25–3,35 – detriitne läätseline lubjakivi;

3,35 – rauda sisaldav katkestuspind;

3,35–3,47 – detriitne peen lubjakivi;

3,47 – õhuke katkestuspind;

3,47–3,67 – kuni 3 cm läbimõõduga brahhiopoodide kojapoolmeid sisaldav lubjakivi;

3,67–3,68 – rauarikas katkestuspind;

3,68–3,78 – detriitne lubjakivi, alumises 3 cm rohkesti üksikuid kaltsiidi pesasid;

3,78–3,8 – lainjate taskutega katkestuspind;

3,8–4,0 – detriitne (ühtlane) lubjakivi, sisaldab faunat (teod...);

4,0–4,05 – detriitne savikas mergli vahekiht, sisaldab ohtralt gastropoodide? faunat;

4,05–4,35 – detriitsete vahekihtidega lubjakivi;

4,35–4,5 – savikas vahekiht, sisaldav terveid Didymothyris fossiile;

4,5–4,8 – detriitne savikas lubjakivi, kihi ülemine osa väga brahhiopoodipoolmete rikas;

4,8–5,4 – vähem savikas detriitne lubjakivi;

5,4–5,45 – savikas vahekiht;

5,45–5,55 – paksem lubjakivi kiht;

5,55–6,05 – savikas peenekihiline lubjakivi.

 

100 m lõunapoolsest paljandist loode suunas paiknev paljanduvus: alt üles:

0,0–0,05 – savikas katkestuspind;

0,05–0,5 – detriitne lubjakivi, sisaldab karbipoolmetega vahekihte;

0,5–0,7 – lubjakivi. 0,5, 0,6, 0,7 savikas katkestuspind;

0,7–0,95 – massiivsem lubjakivi;

0,95–1,1 – detriitne lubjakivi. 0,95, 1,0, 1,1 mergli vahekihid;

1,1–1,7 – massiivne lubjakivi, rohkete kaltsiidi pesade ja karbipoolmetega;

1,7 – mergli vahekiht;

1,7–1,9 – detriitne lubjakivi;

1,9 – mergli vahekiht;

1,9–2,5 – rohke biomassiga savilamellidega lubjakivi.

 

120 m lõunapoolsest paljandist loode suunas paiknev paljanduvus: alt üles:

0,0–0,78 – detriitne lubjakivi, ülemises otsas faunasisaldus tiheneb;

0,78–0,8 – rauarikas savikas katkestuspind;

0,8–1,2 – detriitne lubjakivi, rohkesti karpe sisaldav;

1,2–1,25 – savikas katkestuspind;

1,25–1,75 – karbipoolmetega detriitne lubjakivi, puhta lubjakivi vahekihtiega. 1,65 - Didymothyris fossiile sisaldav vahekiht;

1,75–1,8 – vähese rauasisaldusega savikas katkestuspind;

1,8–1,85 – savikas vahekiht karbipoolmetega;

1,85–2,4 – detriitne lubjakivi.

 

Einasto (1990) andmetel paljandub Paadla lademe Sauvere kihtide keskmine osa. Läbilõige 9+ m (joonise pilt), alt üles:

1. 0,2+ - pruunikas-hall kerogeene ja bioturbeeritud savikas dolomiit domeriitsete vahekihtidega. Katkestuspind kihi pinnal.

2. 0,2 – kergelt bioturbeeritud savikas (kaltsiitne?) dolomiit. Ülemine osa on rohkem kaltsiitne, kus leidub massiliselt tabulaatseid koralle.

3. 0,2–1,0 – helehall massiivne (rudstone) lubjakivi väikeste biohermidega. Biohermide baaskihis leidub ümaraid stromatoporoide ja tabulaatseid koralle

4. 0,25 – rohekashall bioturbeeritud (packstone) lubjakivi, mis vaheldub lainja tumehalli peeneteralise skelett-terakivimiga. Vahekihid muutuvad alt üles peenemaks.

5. 0,7 – rohekashall bioturbeeritud dolomiitne ja savikas (wackstone) lubjakivi, mis moodustab lainjalisi kihte. Alumises osas võib erisatada kahte 1–2 cm paksust savikat domeriidi kihti.

6. 0,5 – hall biotubeeritud sorteerimata (packstone) lubjakivi kihi alguses ja skelett-terakivi ülemises osas, kus leidub ka püriitne katkestuspind.

7. 0,15 – tume lubjakivi katkestuspindade vahel. All on peeneteraline skelett-terakivi ja üleval sorteerimata skelett-lubjakivi (packstone).

8. 0,3 – tugevalt bioturbeeritud savikas (wackestone) lbk (sarnaneb 5. kihile). Mergli vahekihid mõlemas otsas.

9. 0,2 – lubjakivi sarnaneb kihile 7. Leidub veeriseid ja katkestuspindu.

10. 0,3 – homogeene peeneteraline skeletjas argiliitne (packstone) lbk. Keskel esineb mergli vahekiht ja katkestuspind. Muidu lausaliselt Ilionia (mollusk).

11. 0,5 – lainjas, kohati läätseline sorteerimata bioturbeeritud skelett-lubjakivi (wackstone). Savikus tõuseb üleval pool.

12. 1,0 – läätseline muguljas bioturbeeritud savikas (wackstone) lbk, mis vaheldub uuristuste/käikudega mergliga. Kõige savikam on ülemine osa, kus leidub Didymothyris-lubjakivi läätsesid (brahhiopood).

13. 0,2 – peeneteraline skelett-terakivi, alumine osa savikas Didymothyris-lubjakivi, üleval veerised. Tugevalt püritiseerunud katkestuspind kihi keskel.

14. 0,7 – sarnaneb kihile 12, keskmine osa on enamjaolt savikas, ülemisel kihil katkestuspind.

15. 0,2 – hall lubjakivi, alumises osas Didymothyris-lubjakivi, ülemises osas puhtam lubjakivi. Ülemisel kihil terav katkestuspind.

16. 0,1 – savikas (packstone) lubjakivi, katkestuspind kihi keskel.

17. 0,9 – sarnaneb kihile 12, väga suure savisisaldusega.

18. 0,2 – alumises osas savikas lubjakivi (packstone), sisaldab veeriseid ja kahte katkestuspinda. Ülemises osas peeneteraline skelett- terakivi. Lisaks ülemises osas kaks tugevasti püritiseerunud katkestuspinda.

19. 0,6 – lainjas bioturbeeritud savikas (wackstone) lubjakivi, mergel kihi peal.

20. 0,4 – peeneteraline skelett-terakivi alumises osas, sorteerimata savikas skelett-lubjakivi (packstone) ülemises osas. Kihte eraldab selge katkestupind.</span>


source: G
code: 7-27
name: Uduvere murd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-uduvere-murd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Uduvere kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Paadla</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana paemurd, mis on nüüdseks täielikult kinni kasvanud. Murru serva pikkus on ligikaudu 200 m, kõrgem astang jääb edelasse. Murru edelapoolses osas on parkla rajamiseks pinnas ära kooritud ning umbes 50 m2 alal on nähtav paepõrand. Nestor (1961–1988) andmetel paljandus 1985. aastal veel 1 m heledaid ja pruunikaid lubjakive. </span>


source: G
code: 7-28
name: Kudjape kraav
type: Tehnogeene
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-kudjape-kraav
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kudjape kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kuressaare</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hävinud</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kunagises stratotüüpses piirkonnas esines positiivne pinnavorm, kuid paljanduvust ei suudetud leida. Alal oli lubjakivi lahtiseid tükke. Kunagist või isegi potentsiaalset Kudjape murru asukohta surnuaia lähistel ka ei suudetud tuvastada. Kudjape murru ja kraavi võib lugeda hävinuks.

Einasto (1970) kirjelduse kohaselt asub Kudjape kraav Orissaare maanteelt Kingissepa surnuaeda viiva tee mõlemal poolel ~200-300 m ulatuses. Sealse kraavi puhastamisel saadi üldine profiil (alt üles):

0,1+ m -  jämemuguljas ebaühtlaselt mudalisdetriitne lubjakivi. Detriit on tume, pea must, valdavalt peen;

0,1-0,2 m - rohekashall savimergel;

0,08-0,1 m - savikas sorteeritud peendetriitjas või mudalisdetriitne lubjakivi;

0,35 m - muguljas lubjakivi;

0,05-0,08 m - lausdetriitne tumeda detriidiga lubjakivi;

0,25+ mudalisdetriitne muguljas lubjakivi.

 

Märss & Einasto (1990) andmetel asub paljand Kuressaare linnast kirde pool, Kudjape surnuaeda viiva tee ääres. Läbilõike kirjeldus:

0,1 + m – rohekashall muguljas skelett-argiliitne lubjakivi;

0,2 m – rohekas argiliine merglikivim koos bioturbeeritud argiliitse lubjakivi mügarikega;

0,45 m – lainjas peeneteraline detriitne argiliitne lubjakivi;

0,28+ m – rohekashall peeneteraline skelett-muguljas argilliitne lubjakivi, mis sisaldab rohkesti fossiile. </span>


source: G
code: 7-29
name: Kaugatuma pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-kaugatuma-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Kaugatuma lade, Kaugatuma kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kaugatuma</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Kaugatuma pangas paljandus 2015. aastal 2,2 m läbilõiget. Alumised 0,75 m savikamlubjakivi ja ülemised 1,45 m puhtam lubjakivi. Läbilõige on püsiv ja heas seisus. Astangu peal asuvad väiksemad puud. Jalamit matab järkjärgult varikalle. Paljand on porsunud, võib põhimõtteliselt uueneda alumise savikama osa murenemisel, kuid varinguid pole ammu olnud. Võrreldes eelnevate andmetega (Einasto, 2008) ei ole läbilõike paksus muutunud.

Einasto (2008) andmetel asub 2,5 m kõrgune Kaugatuma paljand Sõrve poolsaare läänerannikul, mõned km poolsaare kaelast lõunas, umbes 100 m merest. Rannal on nähtav alumine ~0,5 m läbilõiget. Paljandis võib näha kahte erinevat kivimit. Läbilõike kirjeldus, ülevalt alla:

1,5+ m – kollakashall jämeteraline lainjas krinoidlubjakivi;

0,5+ m – rohekashall muguljas lubjakivi.</span>


source: G
code: 7-30
name: Äigu murd
type: Paemurd
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-%C3%A4igu-murd
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Äigu kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kaugatuma</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Vana paemurd, kus leiduvad üksikud järsud, kuni 0,9 m kõrgused seinad. Muidu ~250 m2 suurusel alal esineb palju lahtist lubjakivi. 2015. aastal paljandus 0,9 m savikate vahekihitidega krinoidlubjakivi. Paljand on rahuldavas seisundis ja on püsiva iseloomuga. Valdavalt kaetud sambla ja kadakatega. Paljand on porsunud ja nähtav uuenemine puudub. Murruaugus kagu suunas talu juures on olmeprügi sisse aetud. Võrreldes eelnevate andmetega (Äigu murd, Äigu kraav, Äigu kaitsekraav, 2010) on paemrru läbilõige vähenenud 0,4 m ulatuses alates 1990. aastast. Põhjuseks võib pidada paljanduvuse kamardumist ülevalt ja rusukalde suurenemist.

Märss (Äigu murd, Äigu kraav, Äigu kaitsekraav, 2010) andmetel paljandus 1990. aastal murrus 1,3 m helehall Crotalocrinus'tega krinoidlubjakivi õhukeste roheka savika materjali vahekihtidega. Nestor (1961–1988) kirjelduse järgi esineb läbilõikes tüüpiline Kaugatuma lademe krinoidlubjakivi. Krinoidid on väga arvukad. Tegemist on liigiga Crotalocrinus rugosum. Paljandub umbes 1 m ühtlast jämeteralist krinoidlubjakivi. Näha on väga ilusad lainjaskihilised tekstuurid.</span>


source: G
code: 7-31
name: Lõo pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-l%C3%B5o-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Lõo kihid</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Kaugatuma</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mereäärne pank, kus ~400 m ulatuses paljanduvad maksimaalselt 2 m kõrgused paljandid. Põhjapoolne läbilõige koosneb ülemises osas puhtamast/vastupidvamast lubjakivist ja allpool savikast lubjakivist. Lõuna poole paljandi puhtama/vastupidavama osa nähtav paksus väheneb, tulenevalt kihtide kallakusest, ja läbilõike ülemises osas ilmuvad savikad kivimid. Läbilõike koondpaksus on ~3 m. Paljand püsib looduslikes tingimustes hästi. Kohati on paljand võsastunud ja leidub väiksemaid puid/põõsaid. Paljand on porsunud, nähtavat uuenemist pole näha. Võrreldes eelnevate andmetega (Einasto, 2008) on läbilõike paksus suurenenud seoses koondläbilõikes lisanduvate lõunapoolsete kihtidega.

Einasto (2008): andmetel paljandub Kaugatume lade Lõo pangas 250 m pikkusel alal 1.5 m paksuselt. Paljand on madal ning koosneb jämeteralisest krinoid-terakivist koos mergli vahekihtidega. </span>


source: G
code: 7-32
name: Ohesaare pank
type: Rannikupaljand
alt_id: http://stratotuup.ut.ee/s-ohesaare-pank
description:
<strong>Mille stratotüüp: </strong><span>Ohesaare lade, Ohesaare kihistu</span>
<strong>Ladestu: </strong><span>Silur</span>
<strong>Lade: </strong><span>Ohesaare</span>
<strong>Kivi: </strong><span>Lubjakivi</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kirjeldus: </strong><span>Mereäärne paekallas/pan, pikkusega ~500 m. Parima paljanduvusega kohas (58.00105 N 22.02207 E) paljandub ~2,2+ m, eelnevalt Nestori (1990) poolt kirjeldatud läbilõike ülemist osa. Tormilainetus on lokaalselt paljandi alumist osa sügavamalt avanud. Lõuna pool on tormilainetus paljandi jalamilt klibuvalli eemaldanud ja võrreldes eelnevate külastustega on seekord paljanduvus parem. Punktis 57.99943 N 22.01851 E kaob klibuvall lõuna suunas järsult ära ja algab kõrge paljanduv osa. Punktist 57.99784 N 22.01770 E edasi lõunasse katab klibuvall uuesti astangu alumise poole. Astangu lõunapoolses otsas on tormilainetus rannaklibu eemaldanud ja avanud väikese rikke. Paljand on püsiva iseloomuga. Kohati võsastunud, esinevad üksikud väiksemad puud. Astangu peal on kohati paks Kvaternaariaegne sete koos rändrahnudega. Paljand on porsunud, kuid uueneb tormilainetuse toimel. 

Ohesaare panga läbilõige (ülevalt alla) Nestori (1990) andmetel:

0,2+ m - valkjas lubjakivi;

0,35-0,65 m - helehall savikas lubjakivi;

0,3-0,4 m - savikas mergel lubjakivi mugulatega;

0,65-1,05 m - detriitne lubjakivi mergli vahekihtidega;

0,05 m - lubimergli vahekiht;

0,3-0,5 m - detriitne mudalis-teraline lubjakivi;

0,05 m - peeneteraline lubjakivi;

0,5-1,1 m - detriitne mudalis-teraline lubjakivi mergli vahekihtidega;

0,3 m - jämepurdne teraline lubjakivi;

0,7 m - hallid lubjakivid õhukeste mergelsavi vahekihtidega.</span>


source: J
code: 0-0
name: Vahiküla Juga
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/lZOQJutUzsG8_X1ZyMSxmJwKuhG7eX_v_sy0OUQmOW22G_MHhLZzVTZfUr2-wOs6rb1SHpoOL0IIiJH86e_RvUo0KurXoQ" height="200" width="auto" />

Vahiküla (ka Vääna ) joastik asub Harju maakonnas Harku vallas Vahikülas Vääna jõel, Tugamanni jahilossi lähistel, Peetri-Vääna maantee kolmandal kilomeetril asuvast sillast 400 m allavoolu jääval alal. Vahiküla joastikul on ligi 50 m ulatuses neli astangut, millistest alumine ja kõrgeim on 1,5 m kõrge. 25-30 m laiuses orus vooöav jõgi langeb joastikuga ligi 4,5 m. Joastik on kujunenud kohal, kus 58 km pikkune ja 345 ruutkilomeetrise valgalaga Vääna jõgi lõikub Vääna ürgoru poolt Türisalu klindipoolsaare kirdenõlva. Jõekallas järgib üldjoontes ürgoru astmelise veeru kulgu. Joastikust ülesvoolu on jõe paremkaldal 0,5 km ulatuses 2-3 m kõrgusi lubjakivi looduslikke paljandeid. Maanteesillast allavoolu on jõesängi põhja murtud umbes 1,5 m sügavune ja 5-6 m laiune süvend ning selle võrra on tänapäevane joastik kunagisest madalam. Vooluhulgalt kuulub Vääna jõgi Eesti keskmiste hulka ja seetõttu joastik veepuuduse all ei kannata ega jää ka kunagi kuivaks. Silmailu ja kosutust hingele, seda eriti suurvee aegu, pakub joastik küllaga.


source: J
code: 0-1
name: Harku Joastik
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/dbtH--rb5tZ4bIZ8Q_LVGgaDAq9Xsan6gZJfM41aQRQw5IrlCIUboC3VXhoDJLZH17jKzYjSLIKvBL8tIFX9OA" height="200" width="auto" />

Harku joastik asub Harju maakonnas Harku vallas samanimelisel ojal. Harkujärve asulast tuleb minna ligi 1 km Tiskre suunas ja pöörata sealt vasakule, Harku küla poole. Teeristist 0,5 km kaugusel ojal asuvast sillast jääb joastik sadakond meetrit ülesvoolu. Joastiku toitjaks on Suurupi klindipoolsaare kirdenõlva paeplatoolt laskuv, ligi 30 ruutkilomeetrise valgalaga Harku oja. Ligi 30 kõrguselt laskuval ojal paeplatool juga ei ole, küll aga leiame kolmeastmelise ja kuni 1,5 m kõrguse joastiku selle aluses kambriumi liivakivilasundis. Harku joastik on kõigist Harkuga seotud nimedest (Harku järv, Harku vald, 1242. a. esmamainimist leidnud Harku (Harkua) küla) vahest kõige vähem tuntud.


source: J
code: 0-2
name: Hundikuristiku Joastik
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/6BZ6INCfsfNitUVpa8OzzBFkdVXwmGtnAN0y9jGp7hq6ODTodFV4KV07QXE774ZIevRd-bNi6hyqOZ_ZeBIorU73v0tSkCcUPYhNZ-85Qpl3kQ" height="200" width="auto" />

Hundikuristiku joastik asub Tallinna linnas Kadrioru pargi territooriumil, paiknedes Hundikuristiku sälkorus.See koosneb kahest joast, millest esimese kõrgus on 1,5 ja teise 4 meetrit.Joastiku taandumise tulemusena on tekkinud 15 meetri sügavune, ligi 10 meetri laiune ja kuni 100 meetri pikkune kanjon. Joastiku toitjaks on Lasnamäe paeplatoo. Joastik on sageli ilma veeta


source: J
code: 0-3
name: Joaveski Joastik
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/2TY1Vjd8bVsAQEjoB0KpWR23zaOtWYvAqeCGenyb1LWBVlO4ZilPulVAZmB6DJxRtiaRbTfqHLEg2XSbsI792kLG8uXWOw" height="200" width="auto" />

Joaveski joastik asub Loobu jõel, Harju ja Lääne-Viru maakonna piiril Joaveski asulas. Maanteesillast on selleni vaid paarsada meetrit. 20-30 m laiusel jõel on siin 160 m ulatuses kuus 0,5 - 1,1 m kõrgust ja mitu väiksemat astangut. Ühtekokku on jõe lang sellel lõigul ligi 5 m. Ka maanteesillast ülesvoolu on jõel veel paar madalamat (alla 0,5 m) astangut, mida ei ole aga joastiku piiritlemisel arvesse võetud. 62 km pikkusel Loobu jõel on Virumaa metsade-soode näol ligi 310 ruutkilomeetrine valgala. Kõik Joaveski joastiku astangud on kesk-ordoviitsiumi lubjakivis. Sillast sadakond meetrit allavoolu, jõe paremal kaldal olev enam kui 5 m kõrgune paesein on kesk-ordoviitsiumisse kuuluva Kunda lademe Loobu kihistu tüüppaljandiks.Jõest saadud vett ja võimu kasutati varem Joaveski papivabriku käivitamiseks. Andmed joastiku kohal olnud Palmse mõisale kuulunud vesiveskist pärinevad juba 1510. aastast. 1898. a. ehitati sinna väike hüdroelektrijaam ja jõekaldale sellest saadaval energial töötav paekivist puupapivabrik. Paasi olevat ehituse tarbeks murtud otse jõesängist ja nii saigi endisest, ligi 4 m kõrgusest joast kuueastmeline joastik. Vahepeal seisnud elektrijaam on jälle käigus ja nii peab joastik veevaesel ajal jälle sellega oma kasinat vett jagama.


source: J
code: 0-4
name: Nõmmeveski Juga
description:
<img src="https://lh4.googleusercontent.com/proxy/QFZnMQZwK15GoI7xFRubukkjgkrsJAIZW7n4DolIR3mULkUwPciAAZYMW_T31m2sTT6I-Tv-BjQ2on0LvIjjcu_hobukyarWaoQ" height="200" width="auto" />

Nõmmeveski juga asub Harju maakonnas Loksa vallas Lahemaa Rahvuspargis. Juga jääb Valgejõe-Loksa maantee 5. kilomeetrilt Joaveskile suunduval maanteel Valgejõel asuvast sillast poolsada meetrit allavoolu.Siinkohal murrab tänapäevane Valgejõgi endale teed läbi Kolgaküla klindiplatoo kirdenõlva Valgejõe mattunud ürgoru suunas. Sellest heitlusest on maha jäänud ligi 400 m pikkune ja kuni 20 m sügavune kanjon. Umbes 20 m lai juga on veidi üle meetri (1,2 m) kõrge. Pandivere kõrgustikult Porkuni järvest algav 77 km pikkune ja 454 ruutkilomeetrise valgalaga ning 107 m languga Valgejõgi on joa kohal suhteliselt veerikas. Lubjakivist joaastangust allavoolu moodustab diktüoneemakildal ja liivakivil voolav jõgi kärestiku, mis langeb paarisaja meetriga kuni 5 m. Joa all on ligi 1,5 m sügavune hiiukirn.Joast isegi meeliköitvam on seda ümbritsev kanjon ja selle seintel kuni 15 m ulatuses paljanduvad ordoviitsiumi lubjakivid, glaukoniitliivakivi, diktüoneemakilt ja oobulusliivakivi (fosforiit). See paljand on kesk-ordoviitsiumi Kunda lademe Nõmmeveski kihistu tüüppaljandiks.Vaatamist väärt on ka kanjonis kunagise vesiveski kohal olnud hüdroelektrijaam, mis andis elektrit lähedal asuvale (3 km) Joaveski puupapivabrikule. 1960-ndatel aastatel põles elektrijaam maha, kuid selle varemed ja betoonvaiadele tõstetud betoonsängis juurdevoolukanal jäid. Kanalist immitsev lubjanõrg kasvatab selle põhjal ehtsaid stalaktiite. Viimasel ajal on hakatud pidama sellegi väikese hüdroelektrijaama taastamise plaane, kuid "roheliste" vastuseis sellele on küllaltki üksmeelne.


source: J
code: 0-5
name: Jägala Juga
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/8a7Gm3WzzKeXcRPJFgHVjnJxuQHk5F5YnfZ1snUNa6OrHvNxtRggj_XFshNvK4SX64UMSMaiCivOSX4sakIcXiM6" height="200" width="auto" />

Jägala juga asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jägala jõel, 3 km suudmest ülesvoolu ja 1 km Koogi küla keskmest põhja pool. Joa paremale kaldale on võimalik jõuda ka Jägala-Kaberneeme tee 3. kilomeetrilt vasakule, Neeme küla suunas keerates. Joani jääb siit vaid kilomeetri jagu ekslemist kunagise (1917-41) Jägala puupapivabriku ehitajatest ja töölistest jäänud barakkide vahel.Joa kohal laskub Jägala jõgi 8 m kõrguse ja kuni 60 m laiuse kaarja joana alla Põhja-Eesti klindi paeplatoolt, Kallavere-Ülgase klindipoolsaare ja Ruu klindineemiku vahelisse Jägala klindiorgu. 97 km pikkusel ja 82-meetrise langusega Jägala jõel on laialdane (1570 ruutkilomeetrit) tagamaa Kõrvemaa soode ja metsade näol. Eesti mõistes on jõgi, mille keskmine vooluhulk on 10 kuupmeetrit sekundis, küllaltki suur. Suurvee aegu on Jägala jõe vooluhulk tõusnud kohati isegi enam kui 200 kuupmeetri sekundis.Klassikalise Põhja-Eesti klindi joana on ka Jägala juga moodustunud pae- ja liivakivilasundi piirimail. Joaastangu läbilõikes paljanduvad (ülalt alla): kesk-ordoviitsiumi Kunda lademe hall lubjakivi, mis sisaldab rohkesti peajalgsete (nautiloidide) kivistisi (2,2 m); keskordoviitsiumi Volhovi lademe hall lubjakivi, mis sisaldab rohkesti glaukoniidi (tumeroheline mineraal) teri (2,5 m) ja Bellingeni lademe kirjuvärviline lubjakivi, milles on samuti rohkesti glaukoniidi teri (0,7 m); alam-ordoviitsiumi Hunnebergi lademe roheline ja pude glaukoniitliivakivi (1,2 m) ja Varangu lademe glaukoniitliiva sisaldav savi (0,2 m) ning Pakerordi lademe tumepruun diktüoneemakilt (1,2 m). Kuni 6 m sügavune joaalune hiiukirn lisab sellesse läbilõikesse veel umbes 2 m diktüoneemakilta ja teist samapalju oobusliivakivi ehk fosforiiti. Joast allavoolu jääva kanjoni seinad lasevad samuti maapõue mitmevärvilistel kihtidel kenasti särada.1917. a. ehitati Jägala joa energia ärakasutamiseks sellest umbes 1 km allavoolu väike elektrijaam ja puupapivabrik. 1922. a. ehitati joast umbes 2 km allavoolu Linnamäele 1500 KW võimsusega, Eesti mõistes suurejooneline hüdroelektrijaam. Linnamäel, selles Jägala jõe suudmest umbes 1 km kaugusel asuva jõekääru kõrgel kaldapealsel asus hilises neoliitikumis, kaua aega enne Iru ja Lindanisa kindlustatud asulaid, muinaseestlaste üks suurimaid (siseõue pindala 2,8 ha) linnuseid. Sellegi hüdroelektrijaama, millele omistati kunagi Eesti kaunima tööstusehitise nimetus, õhkisid taganevad Nõukogude väed 1941. a. Elektrijaama varemetes filmis Andrei Tarkovski ühe talle maailmakuulsuse toonud filmidest - "Stalkeri".


source: J
code: 0-6
name: Jõelähtme Joastik
description:
Jõelähtme joastik asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas samanimelises, juba 1241. a. Jeeleht`e nime all tuntuks saanud külas. Joastikuni jõudmiseks tuleb Tallinna-Narva maantee 21. kilomeetrilt Jõelähtme kiriku kohalt pöörata Koogi külla suunduvale teele. Küla keskelt aga jälle Jägala joa suunas, et siis 400 m pärast omakorda pöörata majadevahelisele, Jõelähtme kanjoni ja vana vesiveski poole suunduvale kitsukesele rajale. Joastiku kõrgemad astangud on jäänud suurelt jaolt vesiveski tammi ja selle poolt üles paisutatud paisjärve alla. Tammist allavoolu on jõel veel lubjakivilasundis tosin madalamat ( alla 0,5 m) astangut. Kokku laskub Jõelähtme jõgi sügavamaks muutuvas kanjonis ligi 12 m.Jõelähtme joastiku toitjaks on 46 m pikkune ja enam kui 300 ruutkilomeetrise valgalaga Jõelähtme jõgi. Joastikust umbes 1 km ülesvoolu voolab see ligi 2,5 km ulatuses (Kostivere ja Jõelähtme vahemikus) salajõena maa all ja selle maapealne säng täitub veega üksnes suurvee aegu.Koos Jägala joa, selle kanjoni ja ülesvoolu jääva 125 ha suuruse Kostivere karstialaga moodustavad Jõelähtme kanjon ja joastik ühtse ja meeldejääva looduspargi. Kõik need ja veel paljud teisedki ümbruskonna loodusmonumendid ja kultuuriväärtused on lülitatud Rebala kaitseala koosseisu. Oma ligi 300 pronksi- ja varasest rauaajast pärit muinsusega on see Eesti üheks suurimaks leiualaks. Siia peaks asja olema nii tavalisel loodusnautlejal kui ka eriteadlastest arheoloogidel ja geoloogidel. Kõigi jaoks on loodusel siin, Jägala-Jõelähtme mail, igal aastaajal ja iga ilmaga varuks mõni meeldiv üllatus.


source: J
code: 0-7
name: Keila Juga
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/rGWZYbDpL1gr0nS7BrvKWmMC1EihaOcnoZ4RtmlH2k7ICrkXrfR-0kUL32Kanz71gppVKz5TXAukclbKsiOiZA" height="200" width="auto" />

Keila juga asub Harju maakonnas Keila vallas Keila-Joa asulas samanimelisel jõel, sadakond meetrit Tallinna-Paldiski maanteel olevast sillast allavoolu. Keila juga kuulub võimsuselt (kõrguse ja vooluhulga korrutis) kindlalt Eesti pidevalt tegutsevate jugade esikolmikusse, olles Jägala joa järel teine. Juga on tekkinud kohas, kus Keila jõgi laskub klindipealselt paeplatoolt alla 1,7 km pikkusesse kitsukesse klindilahte. Joa kõrgus on umbes 6 m ja laius 60-70 m. Joaastangu ülaosas paljanduvad umbes 2,5 m ulatuses kesk-ordoviitsiumi kõvad lubjakivid ja nende all ligi 3,5 m ulatuses alam-ordiviitsiumi pudedavõitu glaukoniitliivakivi ja savi. Viimastesse kui pehmetesse kivimitesse on kujunenud kuni 2 m sügavune kulbas. Joaastangu alla diküoneemakilda lasundisse on langev vesi omakorda uuristanud kuni 2 m sügavuse hiiukirnu.Võrreldes teiste eelkirjeldatud veelangudega on 161 km pikkuse ja 682 ruutkilomeetrise valgala ning 75-meetrise languga Keila jõe vooluhulk joa kohal juba arvestatav (keskmiselt 6,5 kuupmeetrit sekundis, maksimaalselt kuni 150 kuupmeetrit sekundis). Keila joal on põhiastangust umbes 200 m ülesvoolu jõel paarisaja meetri ulatuses veel kaks madalamat (0,5 ja 1,5 m) lubjakivist astangut. Keila juga on imetlusväärne igal aastaajal ja erinevalt paljudest teistest jugadest ei vähenda ka kohatine veevaesus oluliselt selle ilu. pakaseline talv ahendab ka Keila joa, kuid selle jääkardin ei suuda oma filigraansuse ja suursugususe poolest võistelda Jägala joal nähtavaga.1827. a. omandas maa-ala krahv A. Benckendorff, kes laskis siia rajada (arhitekt A. Stackenschneider) uusgooti stiilis kauni mõisakompleksi. Loss, juga, lookleva jõe kohal kulgevad rippsillad, joaalune kanjon ja selle kallastele jääv 25 ha suurune liigirikas (üle 80 puu- ja põõsaliigi) park moodustavad Keila-Joal kauni ja meeliköitva vaatamisväärsuse.Võrreldes vanu, 1862. a. tehtud plaane tänapäevastega, on õnnestunud kindlaks määrata ka Keila joa taandumiskiirus, mis on olnud ligi 10 cm aastas ehk mõnevõrra väiksem kui temast veidi võimsamal Jägala joal (17 cm aastas).Inimene ei ole lasknud Keila joal omasoodu toimida, vaid proovinud ka sealt langevast veest kasu saada. Andmed esimesest, joa lähistele ehitatud vesiveskist pärinevad 1555. aastast. 1928. a. joa kõrvale ehitatud elektrijaam (rekonstrueeritud 1958) on röövinud suure osa joale määratud veest. Lähiajal on kavas elektrijaama taastamine.


source: J
code: 0-8
name: Kersalu Joastik
description:
<img src="https://lh4.googleusercontent.com/proxy/RnbAoRDeeX2Qpa5GAt-XrCEkrdmLGhIqEmil1-iN-erWYhnbjDZCENDXVxFk2QrzQjCkEIVuROeu7e-ZLPGMBfc8dSI" height="200" width="auto" />

Kersalu (ka Vanaaseme) joastik asub Harju maakonnas Paldiski linna territooriumil Kersalu külas Vanaaseme talu lähistel, Kloogaranna-Paldiski maantee 4. kilomeetrilt Leetse külla suunduva tee 1. kilomeetri lõpus. See on kolmest üksteisele järgnevast Pakri poolsaare väikejoast lõunapoolseim. Kümnekonna kilomeetri kaugusel laskub kolmveerand kilomeetrit edelas, soiselt metsaalalt alguse saav oja klindiastangust alla. Joastiku kolmeastmeline, kesk-ordoviitsiumi lubjakividesse  murrutatud põhikaskaad on 3,5 m kõrgune. Sellest nii üles- kui allavoolu on veel mitu (kuni 8) madalamat (alla 0,5 m) ja selgelt välja kujunemata astangut. Palverännakut Kersalu joa juurde ei ole mõtet ette võtta, kui just ei ole veerohke kevad, sest teistel aastaaegadel võite te eest leida vaid vaevalt hingitseva veenirekese.Kui aga huviobjektide juurde lisada Leetse panka ääristav klindiastang, siis võib öelda, et selle tarvis on iga aastaaeg sobiv ja küllaga meeldejäävaid looduselamusi pakkuv.


source: J
code: 0-9
name: Madise Juga
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/dpoD3L20ziaTE6KSIw_tPjWu7dneq-Ak2mcpYUQZaROdyd8CafSx_KgajpJ1anuurIWO4646pv-kTJz-9DXxgA2q" height="200" width="auto" />

Madise juga asub Harju maakonnas Padise vallas Harju-Madise külas, Kaseperest Paldiskisse suunduva maantee seitsmendal kilomeetril. Siin, Madise kiriku juures laskub idapoolselt soolagendikult alguse saav kraav ligi 4 m kõrguselt paeselt astangult alla. Joaastangu kõrgus on 2,2 m. Juga on suhteliselt veevaene ja suvel kipub tavaliselt kuivama. Joaastangus paljanduvad lubjakivid moodustavad kesk-ordiviitsiumisse kuuluva Jõhvi lademe Madise kihistiku tüüppaljandi.Aastatel 1764-73 keskaegse kiriku alusmüüridele karmis ja karges põhjamaises neogooti stiilis ehitatud ühelöövilise kiriku kõrval on juga teiseks kohalikuks, laiemat huvi äratavaks vaatamisväärsuseks. Mereni on kiriku juurest vaevalt 5 km ja nii kasutati varemal ajal kiriku torni ka meremärgina.Asulat mainitakse esmakordselt 1296. a. seoses vasall H. Lode poolt plaanitud, kuid teadmata põhjuseil ehitamata jäänud linnaga (Lodenrodhe`ga).


source: J
code: 0-10
name: Pakri Juga
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/s_KsfN5tUythMvIuD9_oSOLeiWQoz0JmsUzAnoXuGihqu-2vYULvru7CeUCs3SL5cKkCnVsdlFWVOfnP3JlJXg" height="200" width="auto" />

Juga asub Harju maakonnas Paldiski linna territooriumil, Pakri neeme lähistel, majakast 800 m ida pool. "Pakri" nime kannavad siinkandis peale joa veel nii poolsaar, neem kui ka veidi lääne poole jäävad saared. "Pakri" nimi tuleneb juba 1377. a. kirjasõnas käibele läinud Pakri küla (Packere) nimest.Kuni 23 m kõrguse klindiastangu paeplatoolt laskuva joa kõrgus on ligi 6 m. Astangu all rusukaldel jätkub juga kuni mereni ligi 15 m kõrguse kosega. Joaastangus paljandub põhiliselt kesk-ordoviitsiumi lubjakivi. Pakri juga on niisama vana kui selleni vett toov kraav ja pärineb II maailmasõja eelsest ajast. valges vahus mühavat Pakri juga saab imetleda vaid kevaditi ja sedagi mitte alati. Tavaliselt on juga kuiv või siis markeerib selle asukohta vaid vaevaline veenire. Kevad võib Pakri poolsaart ümbritseva klindiastangu ääres ellu äratada veel teisigi joakesi, kuid nende eluiga on veelgi lühiajalisem kui Pakri joal.Pakri juga suuri elamusi ei paku, kuid vajakajäämised korvab kõrvalasuv Pakri neem oma suurepärase, kõrgelt klindiplatoolt avaneva vaatega. Kui teil on õnne ja Põhjamaade kõrgeim (53 m) tuletorn on avatud, siis võite pärast 250 trepiastme ületamist lisada oma looduselamuste ritta merepinnast enam kui 75 m kõrguselt avaneva hingematva vaate Soome lahele, Pakri saartele ja Põhja-Eesti klindile ning selle tagamaaks olevale Loode-Eesti sisemaale.


source: J
code: 0-11
name: Paldiski Juga
description:
Paldiski juga asub Paldiski linna põhjaserval, Peeter I poolt suurejooneliselt planeeritud ja 1723. a. ehitamist alustatud (nurgakivi pani kindlusele Peeter I isiklikult 1718. a.) hiiglasliku merekindluse, mis pidi pakkuma varjupaika kogu Venemaa laevastikule, kohal.Kohalikud kutsuvad selle merekindluse paesesse aluspõhja raiutud bastione Muula mägedeks. nende "mägede" idaserval, koolimajast umbes 400 m lääne pool kõnealune juga asubki. Linnast kirde pool asuvalt soiselt lagendikult alguse saava keskkuivenduskraavi vesi voolab siin enam kui 5 m kõrguse, kesk-ordiviitsiumi lubjakivisse murtud vallikraavi seinast alla. Juga on veevaene ja on suviti reeglipäraselt kuiv.


source: J
code: 0-12
name: Purde Juga
description:
Purde juga asub Tallinnas, Pirita ja Lasnamäe vahelisel alal, Maarjamäe paekaldal.Aluspõhjalistest kaitsealustest objektidest on Maarjamäe paekallas pindala poolest suurimEestis (u. 4,4 km x 150 m ehk 70 ha). Klindi serva absoluutne kõrgus kasvabLauluväljaku kohalt (37 m) Maarjamäeni (47 m) ja väheneb seejärel Kose tee lõikel u 42meetrini. Ka suhtelise kõrguse poolest (30 m) on paekallas kõrgeim Maarjamäe kohal(käänupunkt klindi kulgemisjoones). Paekallas on Maarjamäe lõigus kaheastmeline, Purdetänava kohal (Purde 21 viiv tee) on klindi astangud enamvähemvõrdse kõrgusega, alumine astang ulatub siin ülemisele maksimaalselt (u. 100 m)lähedale. Purde tänava lõikest lääne pool lõikub paekaldasse kitsas org, kus kevadeti onnähtav nn. Purde juga (sisuliselt teetruubist laskuv kraav). Juga on 4,5m kõrge.


source: J
code: 0-13
name: Põllküla Juga
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/52x6_obSk9C5Kq6OBvFh1wE5shbAaiLBiXCqiukmp288cOYayUrNdH2H2KzMjQm4apFDXAPvCaFXv77KFWfolS4WyiuFgg" height="200" width="auto" />

Põllküla (ka Raja ) juga asub Harju maakonnas Paldiski linna territooriumil Kersalu külas Raja talu lähistel, Kloogaranna-Paldiski maantee 4. kilomeetrilt Leetse poole suunduva tee 2. kilomeetril. See on kolmest, üksteisele mõnesajameetrise vahemaaga järgnevast Pakri poolsaare väikejoast keskmine ja veevaeseim. Teest umbes 20 m mere pool voolab Põllküla lähistelt alguse saava kuivenduskraavi vesi poolsaart idakaarest ümbritsevast kümnekonna meetri kõrgusest klindiastangust alla. Ligi 2,5 m kõrgusest Lasnamäe lubjakivist joaastangust on mereni vaid paarkümmend meetrit. Joast nii üles- kui allavoolu on ojal veel mitmeid madalamaid (alla 0,5 m) astanguid. Joa põhiliseks hädaks on veevaesus.


source: J
code: 0-14
name: Valli Juga
description:
<img src="https://lh4.googleusercontent.com/proxy/tE4qsnFHaXX5jlyKX05-GPvChAP3zZlE715dTgkzrGoLRE3SosWD_eLP6cyWJp5ZiW9rx7fq8006yIfOuJTwUA" height="200" width="auto" />

Valli juga asub Harju maakonnas Paldiski linna territooriumil, Kloogaranna-Paldiski maantee neljandalt kilomeetrilt Leetse külla suunduva tee 2. kilomeetril. Nime on juga saanud lähedalasuva Valli talu järgi.Valli juga on kolmest, üksteisele mõnesajameetrise vahemaaga järgnevast Pakri poolsaare väikejoast (Valli, Põllküla, Kersalu) põhjapoolseim. Leetse panka ääristavast umbes 10 m kõrgusest astangust laskuva, nii merest kui maanteest vähem kui poolesaja meetri kaugusele jääv juga asub kolmveerand kilomeetrit edela poolt algaval, ojasängi õgvendaval kuivenduskraavil. Kesk-ordiviitsiumi lubjakivist joaastangu kõrgus 2,5 m.Põhiastangust nii üles- kui allavoolu on ojal veel mitmeid madalamaid (alla 0,5 m) astanguid.


source: J
code: 0-15
name: Rocca Al Mare Juga
description:
Rocca al Mare juga asub Tallinna linnas, Eesti Vabaõhumuuseumi territooriumil. Juga toitub sealsest kuivenduskraavist ja langeb alla Kakumäe klindineemikult.Juga on 1,5 meetri kõrgune ja suvel sageli ilma veeta.


source: J
code: 0-16
name: Tornimäe Juga
description:
Tornimäe juga asub Harju maakonnas Keila vallas Laulasmaa külas, Keila-Joale viiva maantee 3. kilomeetril. Siinkohal laskub lõunapoolselt metsaalalt alguse saava kuivenduskraavi vesi Laulasmaa klindipoolsaart ääristavast astangust alla.Tornimäe joa puhul oleks õigem rääkida mineviku vormis või siis üksnes joaastangust, sest vett ei ole õnnestunud autoritel umbes 3 m kõrgusel kesk-ordoviitsiumi lubjakivist astangul veel näha. Otsustades joaastangu ja sellealuse uhtoru järgi, on põhjust oletada, et Tornimäe juga on ka paremaid, st. veerikkamaid aegu üle elanud. Vee puudumine joaastangul on seletatav muutustega seda toitvas kraavide süsteemis.


source: J
code: 0-17
name: Treppoja Joastik
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/WRvT6dpbCw0rhNMlxTP6Zi8jMFIJ4SkPwqcGLeIZotth5nkchZEmLn7yWGq0DgcntW1vulC1hI7KkvHEKAvsFslcig_VIg" height="200" width="auto" />

Treppoja joastik asub Harju maakonnas Keila vallas Tallinna-Paldiski maantee ääres, Treppoja bussipeatuse lähistel. Joastik asub kohal, kus Illurma klindineemikult alguse saav umbes 10 km pikkune ja 20 ruutkilomeetri valgalaga Treppoja laskub paeplatoo nõlva pidi Lahepere klindilahte. Sajakonna meetri ulatuses on siin 2-15 m laiusel alal kuus 0,3-1,5 m kõrgust astangut (summaarne kõrgusvahe umbes 5,5 m). Joastik ei ole suutnud kujundada kanjonorgu ja seda võib seletada nii selle nooruse kui ka suhteliselt väikese veehulgaga. Treppoja on Eesti kaunimaid joastikke ehk kaskaade ning selle külastamine, juhtugu see siis suvel või talvel, ei ole see kunagi liiast.


source: J
code: 0-18
name: Turjekeldri Juga
description:
<img src="https://lh4.googleusercontent.com/proxy/xjY1wT7_TSp1OMdyuE6FrjiFh5Fv6MjHX29nxW-WE9d0Mv24m6Cf3dlrJmXIprB4L3vOJiPFHYxFq8XKSEYGqHrA6NHl_47rnGMDHw" height="200" width="auto" />

Juga asub Harju maakonnas Kuusalu vallas, Kuusalu-Leesi maantee äärsest Muuksi bussepeatusest 1,5 km loodes. Tsitre klindisaare paeplatoolt alguse saav oja lõikub siinkohal kuni 15 m sügavuse sälkoruna klindiastangusse, läbides peale ligi 10 m paksuse paelasundi ka selle alla jäävad glaukoniitliivakivid ja diktüoneemakilda kihid. Ülem-kambriumi (Tsitre kihistu) liivakivist eendilt laskuva joa astangu kõrgus on umbes 5 m. Põhiastangust ülalpool on joal veel kümmekond madalamat (0,2-0,5 m) astangut. Joaastangu all on Turjekeldriks nimetatud koobas, millelt on ka juga oma nime saanud.Joaga, aga eriti selle all oleva koopaga, on seotud mitmeid legende. Neist ühe järgi otsinud kohalikud elanikud joaalusest koopast sõdade aegu varju. Sellest ka koopa nimi - Turjekelder. Teise kohaselt asunud joaaluses koopas kunagi ammu Vanapagana kõrts ja viinaallikas, kus kaunid sortsineiud kõiki maksujõulisi soovijaid teenindanud.Tsitre klindisaar koos Turjekeldriga ja siinsamas lähedal asuv ajaloohõnguline Muuksi klindineemiku ja selle linnamäega moodustavad ühtse ja huvitava looduslik-ajaloolise vaatamisväärsuse, mida käiakse imetlemas kaugelt ja lähedalt.Turjekeldri juga on veevaene ja võib põuasel ajal isegi kuivaks jääda, kuid seda paremini nihkub esiplaanile sellealune koobas - Turjekelder.


source: J
code: 0-19
name: Türisalu Joastik
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/UE2q7RMLVKPw40MypA1LSO0npVvkeE2L5M04TpPc07jMQkBlmiYjySbo71GXU5bCfIc45krnUVdmMSmz8Kxqre0MRf7ikA" height="200" width="auto" />

Türisalu joastik asub Harju maakonnas Harku vallas Türisalu külas Tallinna-Klooga maanteest põhja pool, Türisalu bussipeatusest paarsada meetrit Tallinna poole. Kolmeastmelisele joastikule, mille astangute kõrgused ülalt alla on vastavalt 1,5 m, 2,5 m ja 1,0 m on iseäralik see, et kõik need paiknevad alam-kambriumi Tiskre kihistu liivakivides. Kuna joastik asub suhteliselt pehmes kambriumi liivakivis, siis muutuvad kiiresti nii selle kuju kui ka üksikute astangute kõrgused. Liivakivi paljandeid jätkub oru mõlemal kaldal kuni suudmeni välja. Juga toitev Türisalu oja algab umbes kilomeeter kagu poolt asuvalt sooalalt. Oja on suhteliselt veevaene ja jääb suvel sageli kuivaks.Kui juhtute külastama Tallinna lähiümbruse üht kaunimat vaatamisväärsust, Türisalu panka, siis ärge unustage, et siinsamas lähedal asub ka samanimeline juga. Türisalu nime kannab ka klindiastangu äärset ala hõlmav maastikukaitseala.


source: J
code: 0-20
name: Vasaristi Joastik
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/Nm3sZkxM80fYT3oCXC7yxoqb38ywR9DtWRIVh1AYWSFgI_TCWUBcqpz8l3Y50fmfSbj9TRQedwyk870sxDZYppa2BtCB2i6H" height="200" width="auto" />

Vasaristi joastik asub Harju maakonnas Loksa vallas Lahemaa Rahvuspargi territooriumil Vasaristi ojal, Valgejõe külast Loksale suunduva maantee 6. kilomeetril. Joastikuni jõudmiseks tuleb maanteelt oja pidi minna paarsada meetrit paremale, Valgejõe oru suunas. Joastik on kujunenud kohas, kus Valgejõe klindiorgu vasakult laskuv oja lõikub sügavalt Kolgaküla klindipoolsaare kirdenõlva. Joastikust ülesvoolu on ojal mitmeid karstiala-salajõe tõusuallikaid. Joastiku moodustavad kolm üksteisele järgnevat 0,5; 1,5 ja 1,6 m kõrgust astangut. Nende kolme ja vahepealsete väiksemate astangutega langeb vesi 10 meetriga umbes 4 m. Kolmest mainitust on ojal üles- ja allavoolu veel kümmekond madalamat (alla 0,5 m) astangut. Voolunõva laius on joastiku kohal ligi 6 m. Joastiku taganemisest on maha jäänud enam kui 60 m pikkune ja kuni 10 m sügavune kanjoniorg. Joaastangutes paljanduvad kesk-ordoviitsiumi lubjakivid. Otsustades kivimite lõhelisuse, karstinähtude laialdase leviku ja joastiku lõikumise sügavuse järgi, võib oletada, et see asub tektoonilise rikke tsoonis. Nii nagu teistelgi veevaestel ojadel asuvad veelangud, nii kipub ka Vasaristi joastik põuasemal ajal kuivaks jääma. Tulvavetes mühavast joastikust, kus selle põhiastangud valges vahumöllus ühte sulavad, saab põuasel kesksuvel mürkrohelist samblakardinat märgav nire. Vasaristi joastik, karstiala, salajõgi ja kanjon on Lahemaa Rahvuspargi üheks enimkülastatavaks vaatamisväärsuseks.


source: J
code: 0-21
name: Valaste Juga
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/qSyYZYf9DZm5WbrV6DRFTYbtAgbMuL2ea1LuRx0QgxgWMmL5hVfz9oWHShcylcDTP1bRbeVgYhks3Isi4OsDHxCE-as" height="200" width="auto" />

Valaste, Eesti kõrgeim juga asub Ida-Viru maakonnas Kohtla vallas Valaste küla lääneserval, Ontika mõisast 2 km idas. Aluspõhja lubjakividesse murtud enam kui 2 m sügavuses kanalis voolab 7 km pikkune ja umbes 16 ruutkilomeetrise valgalaga Kaasikvälja peakraavi (nimetatud ka Valaste ojaks) vesi Saka-Ontika klindiplatoo, siinkohal enam kui 54 m kõrgusest servast alla.Valaste juga on eksisteerinud juba üle 160 aasta, sest juba 1840. a. kirjutas sellest kohalik saksakeelne ajaleht Inland kui "maailmaimest".

GPS: N59 26.629 E27 20.111


source: J
code: 0-22
name: Ahermu Juga
description:
Ahermu juga asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, Tallinn-Narva maanteest 2 km põhja pool ja Moldova külast läänes, Ahermu talu lähistel, sügavalt kambriumi terrassi lõikunud sälkoru põhjas. Juga on raskesti leitav ja juurdepääs sellele ei ole kerge, kuid täpse kaardi olemasolul peaks sihtmärk igati saavutatav olema. Autoga võib paremal juhul jõuda Ahermu taluni, aga paarsada viimast meetrit tuleb ikkagi jalgsi läbida. Ligi 1,5 m kõrgune Ahermu juga on üks vähestest kambriumi liivakivisse murrutatud jugadest. Põhiastangust üles- ja allavoolu on ojal veel mitmeid madalamaid (alla 0,5 m) astanguid. Moldova-Aa ja ka Aseri klindilahe kambriumi terrassi lõikunud lühikestes sälkorgudes voolab veel kümmekond sarnast ojakest ja kõik need on ligilähedaselt ühesuguse langusega (10-15 m saja meetri kohta) ning neilgi on joastikku meenutavad astmelised kärestikud. Rohkem kui Ahermu juga annavad imetlemiseks põhjust nii seda ümbritsev kui ka teised ümbruskonna kambriumiterrassi lõikunud sügavad ja süngevõitu sälkorud.

GPS: N59 25.889 E27 02.990


source: J
code: 0-23
name: Aluoja Joastik
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/iK2j0ejOO4_SrZhtfAyhtSxxe7pYflexdKkILdUf0tmu-BL6MES8DEy6qCVo2946eImIo2b4F0twzfQ9jTPX5MVa" height="200" width="auto" />

Aluoja joastik asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas Pühajõe külas,vasakult Pühajõe orgu suubuval Mägara ojal. Viimasele on omistatud kaAluoja, Härjaoja ja mõnevõrra harvemini Sepaoja nime. Joastikunijõudmiseks tuleb Jõhvi poolt Toilale lähenedes asula piirilt pöörataparemale, Pühajõe küla suunas. Seda teed pidi sõites jõuate 1,5 kmjärel, pärast Pühajõe talust möödumist, Tammiku taluni ja kohesealsamas kõrval asuva Aluoja joastikuni.Mägara oja moodustab suudmes, Pühajõe orgu laskudes, ligi 700 m pikkuseja kuni 10 m sügavuse kanjoni. Kanjoni allosas on ojal 200 m ulatusesviis suuremat astangut, millede kõrgused olid 2000. a. (autori endapoolt mõõdetuna) ülalt allapoole tulles: 1,4 m; 0,8 m; 1,8 m; 1,4 m ja0,5 m. Kõik loetletud astangud on kesk-ordoviitsiumi (Kunda ja Volhovilade) lubjakivides. Alumisel astangul, mis läbib lubjakive ja jõuabvälja liivakivini, on ligi 1 m sügavune hiiukirn. Veejoa laiusjoaastangutel on 5-10 m. Ülalt kolmanda astangu kohal süveneb orgjärsult kümne ja enam meetrini. Viimasest astangust paarsada meetritallavoolu lõikub Aluoja kanjon Pühajõe orgu. Joastiku esimesest arvesseminevast astangust ülesvoolu on ojal umbes 200 m ulatuses veel kolmmadalamat (0,2-0,3 m) astangut. Aluoja joastik ei ole küll vägaveerikas, kuid 14 m pikkune ja 33 ruutkilomeetrise valgalaga Mägara ojaei ole kunagi päris ära kuivanud, ning seda tänu oruveeru rohketeleallikatele. Joastikust umbes 200 m ülesvoolu on paepõhjalises ojasängisrohkesti avalõhesid ja kaks kurisuud.Aluoja joastik ja kanjon koos Pühajõe oruga on kõik ühe kauni ningimetlemist vääriva looduspargi üksteist meeldivalt täiendavad osad.

GPS: N59 24.201 E27 31.969


source: J
code: 0-24
name: Kohina Juga
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/qf4m7896VPCxBbMWMvCOnsbx5FpIFMo8McgPls0DZe2bDIiSQ2lSFx9upvf9nhTDtjjob_J4PkrIe4wUYxJIwqK_" height="200" width="auto" />

Kohina (ka Linnamäe või Padaoru) juga asub Ida-Viru maakonnasViru-Nigula vallas Pada oru ääres. Tallinn-Narva maanteest on kohani,kus Pada-Sonda maantee Padaoru ojaga ristub, ligi 0,5 km ning sealtjoani omakorda veel umbes 200 m oja pidi ülesvoolu. Juga on tekkinudkohas, kus Põhja-Eesti paeplatoolt alguse saav umbes 12ruutkilomeetrise valgalaga ja 6 km pikkune Padaoru oja (nimetatud kaLinnamäe ojaks) paeses kraavis enam kui 20 m sügavusse Padaorgu laskub.Enne seda on kraavil sajakonnameetrisel lõigul üks 2,5 m kõrgune jugaja sellest ülesvoolu veel kümmekond 0,2 - 0,5 m kõrgust madalamat,kesk-ordoviitsiumi lubjakivisse murrutatud astangut. Joaastang onühtlasi kesk-ordoviitsiumi Volhovi lademe Pada kihistikutüüppaljandiks. Juga on taandudes endast maha jätnud enam kui 100 mpikkuse ja kuni 10 m sügavuse ning 20 m laiuse sälkoru. Joastik on nimesaanud muidugi tema poolt tekitatava iseäraliku heli (kohina) järgi.Joast 300-400 m eemal Tallinn-Narva maantee ääres künkal asub Padalinnamägi, muinaseestlaste rauaajast pärit linnuse koht. Selle ringvallja osaliselt välja kaevatud väravakoht on selgesti tajutavad.

GPS: N59 25.978 E26 42.930


source: J
code: 0-25
name: Kõrtsialuse Joastik
description:
<img src="https://lh5.googleusercontent.com/proxy/CCVh1ZIkVw4qNxNpHzBVRzOgL8ebleFDYUbZuT0_3f5gw6Dx_G8qjM8j0oS3yK59yzc4UY3A8p5-oCcji_J23HdNOAxoIKOq-_Tx6w" height="200" width="auto" />

Kõrtsialuse joastik asub Ida-Viru maakonnas Aseri vallas Kõrtsialusekülas, Tallinn-Narva maanteest vahetult põhja pool ja Aseri teeristist300 m idas.Joastik algab kohast, kus Kestla soo rohketest kraavidest toituv 5 kmpikkune ja 27 ruutkilomeetrise valgalaga Meriküla oja laskubRannu-Kõrkküla klindiplatoolt alla. Astangu põhjaservast ja sellelkulgeva Tallinn-Narva maantee alt on oja juhitud paesse murtud paarimeetri sügavuse kanaliga. Maanteest põhja pool laskub oja sajakonnameetri pikkusel lõigul tosina 0,2-1,0 m kõrguse astanguga ligi 6 m.Joastik on kujunenud lubja- ja liivakivilasundi piiril: ülemisedastangud jäävad lubjakivisse ja alumised diktüoneemakilda ningliivakivide levialale. Oja vooluhulk ei ole isegi veerikkal ajal kuigisuur (alla 0,5 kuupmeetri sekundis).Kuigi Kõrtsialuse joastikku kirjeldatakse siinkohal esmakordselt,väärib see külastamist ja selle asukoht meeldejätmist. Siitsamastkõrvalt, Rannu-Kõrkküla klindiplatoo äärest avaneb suurepärane vaadePõhja-Eesti klindi Ida-Viru klindilõigule ja seda ääristavateleastangutele ning Soome lahele. Tähelepanelikumal vaatlemisel ja heailma korral võib silmapiiri sinavas udus isegi Venemaale kuuluvateSuursaare (Hoglandi) ja Suur-Tütarsaare mustavaid kontuure. Idas jalõunas demonstreerib end kogu aus ja hiilguses Eesti põlevkivitööstus -aheraine- ja tuhamäed, elektrijaamade ja keemiaettevõtete tossavadkorstnad.

GPS: N59 26.302 E26 51.369


source: J
code: 0-26
name: Langevoja Joastik
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/Qwv6DqOBTd1XU1SMUvIQV7tnvx3MNONk4mg9XwEjcKQJZ9gdpR26PX65VTiHJu7-Lbp1dEaiv9qcQDazQC7dw1BLtpTs-r1w" height="200" width="auto" />

Langevoja joastik asub Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas, Sillamäelinnast umbes 1 km lõunas, Sõtke orgu vasakult (läänest) laskuvallühikesel ojal - Langevojal. Joastikuni jõudmiseks tuleb Tallinn-Narvamaanteelt enne Sillamäe raudteeülesõitu pöörata Viivikonna pooleviivale teele ja siis, vähem kui kilomeetri järel, pärast raudteeületamist ja sealt vasemale pöörates, seejärel vasakult nähtavaleilmuva sälkoru põhjast, sajakonna meetri kauguselt maanteest, te otsituleiategi.Maanteest ida pool lõikub Langevoja nime kandev oja Sõtke klindioruäärsesse paeplatoosse umbes 10 m laiuse ja kuni 2 m sügavuse kanjonina.Joastikust allpool laieneb kanjon kiiresti paarikümnele meetrile jasügavneb enam kui 10 meetrini. Joastikust 300 m allavoolu suubuvad niioja kui ka org vastavalt Sõtke jõkke ja orgu. 24 km pikkune ja 94ruutkilomeetrise valgalaga Sõtke jõgi süüvib Langevoja kanjonist ligikilomeeter ülesvoolu samuti järsult paeplatoosse.Joastik on kolmeastmeline: ülemine aste on ligi 5 m pikkune ja 1,5 mkõrgune ning alumine ehk põhiastang umbes 4 m kõrgune. Põhiastangu allon kuni 1 m sügavune hiiukirn. Joastik on kujunenud laubjakivide jaglaukoniitliivakivi piiril. Ligi 1 m sügavune orvand põhiastanguallosas on süüvinud pehmesse glaukoniitliivakivisse. Langevojal, mis onpõhiliselt allikatoiteline, puudub arvestatav valgala ja seetõttu jääbsee suviti sageli, nii nagu see oli 1999. ja 2002. a., kuivaks.Langevoja joastiku ja selle ümbruse paelasundis ilmutab end Eestiäärmisele kirdeosale iseloomulik fenomen - lubjakivilasunditihelõhelisus. Kui tavaliselt esinevad lubjakivilasundis vertikaalsedlõhed intervalliga 1-5 m (nn. diaklasslõhelisus) ja nad on valdavaltloode-kagu suunalised, siis tihedalõhelisuse korral on nende tihedus10-20 lõhet meetri kohta ja ka nende suund (330-340 kraadi) on veiditeisem. Selles suhtes ühtib ka joaastangu suund (ca 330 kraadi)tihelõhelisuse põhiharu suunaga. Millest ja millal tihelõhelisestekkis, ei oska keegi täpselt öelda, kuid ei ole välistatud, et sellepõhjustajaks võis olla mandriliustiku surve savide märgumise tõttuebastabiilseks muutunud aluspõhja kivimitele ehk põhimõtteliselt samaprotsess, mis on kergitanud Vaivara Sinimägesid.

GPS: N59 23.070 E27 45.367


source: J
code: 0-27
name: Orasoja Joastik
description:
<img src="https://lh4.googleusercontent.com/proxy/8kHqFimys3P0LsHupfIBWgphMEraSIRPX9bmCCERbLZFp44jmyh42kK0HDzZjJWnS7iCkhyNKGjmZ36MYPCzlTmPmCQ" height="200" width="auto" />

Orasoja joastik asub Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas Vodava külas,väikesel Orasoja nime kandval ojal. Selleni jõudmiseks tulebTallinn-Narva maantee 115. kilomeetrilt pöörata Meriküla poolesuunduvale teele ja sealt, umbes 1 km pärast te Orasoja leiategi.Paeplatool märgatava oruta ekselnud oja lõikub siin kümnekonna meetrijooksul järsult aluspõhja lubjakividesse. Tagasihoidlikust, 1,1 mkõrgusest ja kuni 5 m laiusest põhiastangust nii ülal- kui allpool onojal veel terve rida madalamaid (alla 0,5 m) astanguid. Orasoja nagupaljude teistegi Põhja-Eesti klindi jugade põhiprobleemiks on veenappusja üsna sageli, nii nagu see oli 1999., 2001. ja 2002. a., see kuivab.Joastiku põhiastang on kesk-ordoviitsiumi lubjakivis. Rohkem kui 350 mpikkuse kanjoni seintel paljanduvad aluspõhja kivimid alateskesk-ordoviitsiumi lubjakividest kuni kambriumi liivakivi ja sinisavinivälja. Joastikust allavoolu, kanjoni paremal kaldal olev läbilõige, kuspaljandub diktüoneemakilda vahekihtidega oobulusliivakivi, on ühtlasiPakerordi lademe Orasoja kihistiku tüüppaljandiks.Joastiku imetlemisest saadav elamus ei pruugi Orasojal kuigi suur olla,kuid kõik vajakajäämised korvab süngevõitu ja metsikust kanjonistsaadav elamus.

GPS: N59 24.724 E28 01.223


source: J
code: 0-28
name: Saka Joastik
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/WSW1PfKizBeioo_SED69SH3iBwBza8SLdejnnLBqU8gKAR7-0IVjVjKrgKgXiX8MnFiPbZ_H3OCUlq8YzYs" height="200" width="auto" />

Saka joastik asub Ida-Viru maakonnas Kohtla vallas, endise Sakamõisakeskuse maa-alal ja see jääb Aa mõisast Sakasse viiva tee 4.kilomeetril asuvast maanteesillast 300 m põhja poole, klindiastanguäärde. Väikesest Saka soost alguse saava Ranna peakraavi vesi sööstabsiin 47,5 m kõrgusest klindiastangust alla. Nõukogude ajal jäi joastikpiirivalvekordoni suletud maa-alale ja seetõttu oli huvilistejuurdepääs sellele välistatud. Joastik kadus tasapisi nii inimestemälust kui ka Eesti jugade loetelust.Kohalike elanike seas on joastikku varem mainitud ka Kivisilla nime allja seda joastiku lähedal ojal asuva tahutud paest silla järgi. Joastiklangeb klindist alla kolme põhilise (ülalt alla vastavalt 3,0; 1,5 ja7,5 m) ja mitme madalama (alla 0,5 m) astanguga umbes 22 m. Päikseliseilmaga kerkib suurvee aegu joastiku kohale vikerkaar, talvel aga ehibseda jääsammaste räga. Laialehise klindialuse metsa süngus jagabjoastiku suvepäevadele salapära.Saka joastik on nime saanud samanimeliselt mõisalt. Pärast Nõukogudesõjaväelaste lahkumist rääma jäänud mõisakeskust on hakatud taastama.

GPS: N59 26.352 E27 11.045


source: J
code: 0-29
name: Karjaoru Joastik
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/5FDg6MxaMDpSAGvxl6PmD-QtkWkCz0d0J74s9LoqgXiipmBgLBRnsUyQnX6Spn_WcxOTvAWEoJHIYpdECujQh6FtyWqOMw" height="200" width="auto" />

Karjaoru joastik asub Ida-Viru maakonnas Kohtla vallas Saka külaidaserval, Saka - Ontika - Toila tee 4. kilomeetril asuvast teetruubist300 m põhja pool klindiastangul. 3 km pikkuse ja umbes 5ruutkilomeetrise valgalaga Ontika peakraavi vesi laskub siinkohal 52 mkõrguse klindiplatoo veerelt alla. Vee juhib astanguni umbes 2 msügavune paesse murtud kanal. Kesk-ordoviitsiumi lubjakividessemurrutatud joastikus eristub selgesti kaks astangut: ülemine 3,5 m jaalumine 5,5 m kõrgune. Veelang jätkub viimase astangu jalamist allpoolrohkem kui 20 m kõrguse kosena.Karjaoru joastikuga külgneval alal on võimalik jälgida klindiastanguspaljanduva aluspõhjalise kivimlasundi tektoonilist rikutust. Siin onnäha, kuidas klindiastangu ees peatunud mandriliustik on sellest lahtimurdnud suuri (mitusada meetrit läbimõõdus) lubjakiviplokke ja neidüksteise peale lükanud. Nihutus ei ole kuigi suur, sest plokke on10-20-kraadise nurga all vaid mõnikümmend meetrit (12 m vertikaalis)nihutatud. Sellest annab tunnistust kuni 0,5 m paksune "mäejahu" kihtnihkepindadel. Kõnesaluseid plokke ei ole mitte üksnes nihutatud, vaidneid on seejuures ka tugevasti deformeeritud ja just kui kurdudessesurutud. Kõigest sellest tulenevalt on paelasund joastiku ümbrusesäärmiselt lõhederikas ja suurvee aegu purskub siin igast kaljupraostallikas. Joastiku ülemine astang on tavaliselt kuiv ja vaid suurveeaegu, ja sedagi mitte alati, voolab vesi ka sellelt alla. Põhilineväljavool toimub astangu laest 1,5 m madalamal asuvast karstilõhest.Veerohkusega Ontika peakraav eriti hoobelda ei saa ja seetõttu onjoastik nii mõnelgi põuasel suvel kuivaks jäänud.Karjaoru on geoloogidele ideaalne koht Põhja-Eesti klindil paljanduvatekivimite uurimiseks. Mitmed eendid võimaldavad ligipääsu ka paljudele,muidu ligipääsmatutele kivikompleksidele.

GPS: N59 26.564 E27 16.195


source: J
code: 0-30
name: Tõrvajõe Juga
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/hDRyZBAWKzPraR4Cg_gdfV_vCXU6JtMJRVGJrjWJoxys7AY_bvVsHLWN7H1jUrtch8AnHG27eeP6ZQV3NRivs4kLWiS3eQ" height="200" width="auto" />

Tõrvajõe juga asub Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas Tõrvajõe külassamanimelisel jõel, paarsada meetrit Tallinn-Narva maantee Tõrvajõebussipeatusest põhja pool.Laagnast lõunasse jääva soise ala kraavistikust alguse saav 16 kmpikkune Tõrvajõgi lõikub kohe maanteest lõuna pool ja seda algul kuni 2m sügavuselt ja 5-6 m laiuselt paeplatoosse. Põhiline lõikumine toimubsiiski joaastangu kohal. Põhiastangust ülesvoolu on jõel umbes 15 mulatuses kolm kuni 0,5 m kõrgust astangut, millede summaarne kõrgusvaheon ligi 1,5 m. Põhiastangu kõrguseks, olenevalt mõõtmiskohast javeeseisust, on saanud 2-2,5 m. Joaastangu alaosas on kuni 1 m sügavunekulbas ja selle all diktüoneemakildas umbes sama sügav hiiukirn.Võrdluse joaga kannatab Tõrvajõe juga välja vaid suurvee aegu, aganäiteks suure osa 1999. ja 2002. a. suvest oli see sootuks veeta.Joast allavoolu suureneb kanjoni sügavus kiiresti kümnekonna meetrini.Kanjoni suudme lähedal, joaastangust mõnisada meetrit allavoolu lõikubkanjon kambriumi liivakivisse.

GPS: N59 24.024 E28 04.527


source: J
code: 0-31
name: Uhaku Juga
description:
<img src="https://lh4.googleusercontent.com/proxy/kWrz-4zrTAqdH0sYWj-6MRQJs7-nHmdisaXVUxN4STq1n8aAzfMRPlJ7kGpgcw7Q4iSv-mZ_QQGExRVusJmdsw" height="200" width="auto" />

Uhaku juga asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, 0,4 km põhja poolPurtse-Kiviõli maanteel olevast Maidla teeristist, kohal, kus Purtsejõkke suubuv Erra jõgi Uhaku karstialal heitleb maapealsetes ja-alustes labürintides. Suurvee aegu ei suuda isegi Suurhaua nime kandevkarstilehter kogu pealetungivat vett neelata ja selle ülejääk voolabjuga moodustades tavaliselt kuivana seisva Uhaku jõe sängi. Seega oleksUhaku oja puhul tegemist just nagu kahe joaga: esimene neist oleks seepäris, suurvee-aegne Uhaku juga ja teine - keskmise veetaseme puhulellu ärkav nn. Suurhaua joastik. Suure osa aastast on maa-alune Errajõgi kuiv.Uhaku lademe savikast lubjakivist joaastangu kõrgus on kuni 1,5 m.Uhaku juga on Eesti jugade seas igati erakordne. Esiteks on see ainukejuga, mis ei asu Põhja-Eesti klindi tsoonis ja teiseks - see on ainukekarstilehtrisse laskuv juga. Suurvee aegu Uhaku joalt saadav elamus onUhaku karstiala salapärasele maastikule meeldivaks täienduseks.

(GPS: N59 22.654 E27 02.275)


source: J
code: 0-32
name: Ukuoru Juga
description:
Ukuoru juga asus Sillamäe linna läänepiiril klindiastangusse lõikunudUkuorus. Tema lugu on üsna omapärane. Kuni 1960. aastani mühises Ukuorujoastik Ukuorus, kuid siis hakati orgu prügi vedama ja oja ise suunatikraaviga sadakond meetrit lääne poolt klindiastangust alla. Ukuoru IIjuga oli isegi kaunim, kui see päris Ukuoru juga oligi. Seoses Sillamäevabakaubandustsooni rajamisega jäi juga 2005. aastal jälle progressilejalgu. Ukuoru II-st u 500 m lääne poole murti paeplatoosse uus kraav javesi suunati Ukuoru III-ga klindiastangust alla. Vabakaubandustsoonilaiendati ja Ukuoru III oli sunnitud loovutama oma koha u 5 m kõrguseleja klindiastangust paarisaja meetri kaugusele jäävale Ukuoru IV-le. Joaotsinguid on otstarbekas alustada Voka asulast, sõita sealtklindiastangu äärset teed mööda 7,5 km Sillamäe suunas kohani, kus linnpaistma hakkab ja tee klindiastangust eemaldub. Sealt, Päite pangaveerelt, tuuleveski varemete lähedalt, leiategi otsitu.Päite klindiplatoo kõrgus joa kohal on veidi alla 40 m. Ligi 2 msügavuse kraavi suudmest langeval joal on kõrgust veidi üle 6 m.Ülejäänud 30 mereni jäänud meetrit läbib oja (kui vett on palju)mühiseva kosena. Vesi on Ukuaru joale, mille toitjaks paeplatoo pealneveevaene Ukuoja, ikka probleemiks olnud ja üsna sageli on see päriskuiv. Joaastangus paljanduvad kesk-ordoviitsiumi lubjakivid. Kosealusejärsem nõlv on põhiliselt kambriumi liivakivi (ülal) ja sinisavi (all)päralt. Suurveeta on Ukuaru muidugi kaunis ja võimukas, kuivemateaastaaegade tarvis jääb üksnes klindiastangus paljanduva mitmevärvilisepaelasundi uurimisest saadav rahuldus.Joaastangu lähedalt pangaveerelt avaneb kaunis vaade Soome lahele,Päite pangale, Sillamäe linnale ja ka kurikuulsale, Soome lahtereostada ähvardanud haruldaste muldmetallide tehase jäätmehoidlale.Suur osa viimasest on jõutud juba kaitsva kihiga katta ja see lubabloota kas just kõige, aga ikkagi paremat.Rahva seas levivad jutud räägivad sellest, et just Ukuoru lähisteltklindiastangu äärest kaevandatud ja Sillamäe vabrikutes rikastatuduraanist olla valmistatud Nõukogude Liidu esimene aatomipomm. Kui paljuselles on tõtt ja kui palju väljamõeldisi, seda ei tea keegi, sest kõikuraaniga seonduv oli endises Nõukogude Liidus sedavõrd salastatud asi,et isegi selle asjaga seotud isikud ise ei pruukinud teada, millega nadparasjagu tegelevad. Nii salajane, et selle nimegi ei tohtinud suhuvõtta, ning seepärast räägiti ikka "elemendist number üks". Kuid see ontõsi, et Teise maailmasõja järgsel ajal kaevandati just siitdiktüoneemakilta ja ka see, et sellest uraani toodeti ning viimast justSillamäe ülisalajastes tehastes.

GPS: N59 24.798 E27 42.390


source: J
code: 0-33
name: Utria Juga
description:
<img src="https://lh3.googleusercontent.com/proxy/OyQhenYHuHXswuQF96d688_Qn2ZMrMyuA1D9-bIUaba-SGCC2-OMfWeJqt3g8YWemJcKboRYEwdG8tlXPNdWag" height="200" width="auto" />

Utria (ka Udria) juga asub Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas Utriakülas samanimelisel 5 km pikkusel ja 15 ruutkilomeetrise valgalagaojal. Joani jõudmiseks tuleks Sinimäe- Narva-Jõesuu maantee 2.kilomeetrilt pöörata vasakule, puiesteele ja siis sealt, umbes 0,5 kmpärast paremale. Sügava, klindimetsa mattunud sälkoru põhjast ojasuudme lähistelt, paarisaja meetri kauguselt merest te otsitu leiategi.Mineviku vormis on Utria joast sobilik rääkida seepärast, et saunaehitamise käigus orupõhja sai joaastang tublisti kannatada. Eestituntud jugadeuurija Avo Miidel teab väita, et oma hiilgeaegadel olnudselle kõrgus 3,2 m.Pea olematust joast enam pakuvad vaatamislusti seda ümbritsev, kohatirohkem kui 20 m sügavune sälkorg ja laialeheline klindimets jalähedalasuv Utria pank.

GPS: N59 24.131 E27 55.276


source: J
code: 0-34
name: Narva Juga
description:
<img src="https://lh6.googleusercontent.com/proxy/_uj0V8thm7as20yPU4MaRxuzsBdEx3DPUzADujMQ_w_f1Tu5BcDMMLxeWppwXUMyXxJDoCdc3oKsZ2YONE2scg" height="200" width="auto" />

Narva juga asub Narva linnas, kohas, kus 750 m pikkune ja 250 m laiune Kreenholmi saar jõe kaheks - lääne- ja idapoolseks haruks jagab. Kreenholmi saare nimi ei tulenegi rohelisest värvist, nagu võiks oletada, vaid hoopis rootsikeelsest nimest Krähneholm ehk Varesesaar. Läänepoolne ehk Kreenholmi joaastang jääb Eesti territooriumile ja idapoolse, Joala astangu keskelt läheb riigipiir. Tavakodanikul on õige raske pääseda joaastangute juurde, sest need jäävad nii piiritsooni kui ka Kreenholmi Manufaktuuri suletud alale. Aga ilmselt on see vaid hea tahte ja aja küsimus, kui selline atraktiivne vaatamisväärsus, nagu seda on Narva joa astangud ja mõnel harval ajahetkel ka juga ise, kõigile soovijatele kättesaadavaks tehakse. Narvas on kõik ja seda juba aegade hämarusest peale olnud mingil moel seotud joaga. Narva - see tähendavatki vepslaste, me idapoolse läänemeresoome sugulasrahva keeles juga. Nii nagu Baikali ja Angara puhul, pajatab rahvajutt ka Peipsi ja Narva jõe kohta, et sellesse voolavat sisse 100 jõge, aga välja vaid üks. Narva jõgi on tõesti lühike (77 km) ja veerikas (keskmine vooluhulk suudmes 373 kuupmeetrit sekundis). Selle 77 kilomeetriga langeb Narva jõgi, mille valgala hinnatakse 56 200 ruutmeerile, vaid 30 m ja ligi pool sellest langeb joa ning selle eel ja all olevate kärestike arvele. Narva jõe joonelt on Euroopas ikka lääne- ja idamaailma vahelist piiri tõmmatud. Narva jõel on aastasadade kestel korduvalt veriseid lahinguid peetud: 1558 ja 1581 (rootslased ja venelased); 1700 ja 1704 (rootslased ja venelased); 1941 ja 1944 (sakslased ja venelased). Siin on raiutud akent Euroopasse (Peeter I) ja kaitstud läänt ida eest (Karl XII). Süngelt jõllitab jõe läänekaldal asuv rootslaste ehitatud Hermanni kindlus idakaldale jäävat Ivangorodi (Jaanilinna) kindlust. Kuid ega teiseltki kaldalt vastuseks tulev pilk leebem ole. Suures osas 17. rajatud Narva linna peeti õigusega üheks paremini säilinud barokseks linnaks Euroopas. Narva oli II maailmasõja ajal kuus kuud rindelinnaks ja selle aja jooksul hävitati linn pea täielikult. Viimase hoobi andis linnale sõjajärgne stalinlik kultuuri- ja rahvuspoliitika. Ajaloolisest linnast oleks võinud ju veel nii mõndagi taastada, kuid see tehti lõplikult maatasa ja ehitati selle asemele ilmetu, ilu- ja ajaloohõnguta töölisasula, ja sedagi just mitte parimate stalinistlike arhitektuurireeglite kohaselt. Alates 1955. aastast, pärast seda, kui Narva jõgi suleti Kreenholmi saarest 0,5 km ülalpool 200 m laiuse ja 9,2 m kõrguse tammiga ning selle vesi suunati 2,3 km pikkuse derivatsioonikanaliga jõe paremale, Venemaa-poolsele kaldale Ivangorodi (Jaanilinna) ehitatud 125 MW võimsusega Narva hüdroelektrijaama turbiinidele, lakkas Euroopa üks võimsamaid jugasid olemast. Tammi taha tekkis 191 ruutkilomeetrise pindalaga ja keskmiselt vaid 1,8 m sügavune Narva veehoidla ja selle ette kuiv jõesäng. Ainult mõnel päeval aastas, kui on vaja tammi taha kogunenud prahist ja puurisust vabaneda, avatakse väravad ja Narva juga ärkab jälle hetkeks ellu, meenutamaks oma endiste aegade au ja hiilgust. Seda võimu, kus suurvee aegu mõnikord (1926. a. kevadel) kahest joaastangust sekundis ligi 2000 kuupmeetrit hullunud vett alla sööstis, ei saavuta juga enam kunagi. Energeetilise potentsiaali poolest oli Narva jõgi üks Euroopa suurematest ja see talle saatuslikuks saigi. Narva joalt kergesti saadav odav energia oligi see, mis on läbi aegade olnud Narva linna tööstuse aluseks. 19. sajandil asusid maailma suurimad ja võimsaimad vesirattad ning hüdroturbiinid pikka aega Narva joa jõujaamades, käivitades siinseid kudumis- ja ketrusvabrikuid, sae- ja jahuveskeid. Kui väga tahta, siis võib halvaski head leida. See kehtib ka Narva joa kohta. Meil ei ole võimalust enam pidevalt jälgida joa hingematvat veemöllu, kuid see-eest on joaastangud ja suur osa kuivast jõesängist kõigis oma üksikasjades nähtavad. Nii lääne- kui ka idapoolne joaastang on kesk-ordoviitsiumi lubjakivides, kusjuures joapealne paeplatoo on 16-17 m


source: M
code: 1
name: Tõrrepõhja õppekeskus (Soodla harjutusväli, Aegviidu õppekeskus)
type: Nõukogude
alt_id: 14001:003:0157
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=521326724' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=521326724</a>   144. motolaskurdiviisi õppekeskus linnakuga Aegviidu lähedal Tõrrepõhjal (nn Aegviidu polügon). Õppekeskus laius suurel territooriumil mõlemal pool Soodla jõge endise Koitjärve külani ja Järvi järvedeni ning seal oli kasarmulinnak, tankodroom, suurtükiväe laskeväli, tankitõrjerelvade tuleriba, keemia- ja insenervägede õppelinnakud ning palju muid rajatisi</span>


source: M
code: 2
name: Humala komando- ja sidekeskus
type: Nõukogude
alt_id: 19801:011:0840
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa_Humala.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa_Humala.pdf</a></span>


source: M
code: 3
name: Humala raadiotehniline saatekeskus
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata. Naaberkinnistu: Uue-Saariku 19801:012:0281</span>


source: M
code: 4
name: Keila-Joa (Türisalu) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 19801:011:0567
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/harju/keila-joa-s270.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/harju/keila-joa-s270.html</a></span>


source: M
code: 5
name: Keila-Joa (Türisalu) seniitraketibaas (E)
type: Nõukogude
alt_id: 19801:011:1640
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Keila-Joa-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Keila-Joa-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 6
name: Keila-Joa (Türisalu) seniitraketibaasi linnak (D)
type: Nõukogude
alt_id: 19801:011:0803
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Keila-Joa-raketibaasi-linnak.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Keila-Joa-raketibaasi-linnak.pdf</a></span>


source: M
code: 7
name: Muraste piirivalve kool
type: Nõukogude
alt_id: 19801:001:2380
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused eesti perioodil</span>


source: M
code: 8
name: Muraste seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 19801:001:0446
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1954</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>


source: M
code: 9
name: Muraste tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 19801:001:1476
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Enamik objekti ehitisi asub ehitismälestise nr 8871 „Peeter Suure Merekindluse mererinde Suurupi positsiooni idapoolse helgiheitja varjend, 1917. a.” kaitsevööndis. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Harku-Muraste-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Harku-Muraste-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 10
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Humala grupp
type: Tsaari
alt_id: 19801:001:2368
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 11
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Liikva grupp
type: Tsaari
alt_id: 19801:011:0082
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Jäi pooleli, valmisid kaevikud väikeste betoonvarjenditega, mitu patareipositsiooni. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 12
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Türisalu grupp
type: Tsaari
alt_id: 19801:011:0391
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Türisalu–Naage positsioon, oli allutatud Humala positsioonile. Ulatus u 4x1 km.  Kaitse all on praegu ainult üks rooduvarjend ja üksnes tühine osa positsiooni lõunapoolsest kaevikusüsteemist, mis laiub u 1,2x0,5 km alal 12 eri kinnistul. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 13
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Vahiküla välipositsioon kapitaalsete varjenditega
type: Tsaari
alt_id: 19801:001:2671
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Välipositsioon kapitaalsete väikevarjenditega. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 14
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Viti grupp
type: Tsaari
alt_id: 19801:001:0493
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. Aadress ligikaudne keskpunkt. Peeter Suure Merekindluse komandopunkti (rahvasuus "kindralite punker") positsioon (ühendav lüli mere- ja maarinde vahel). Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 15
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Vääna linnak
type: Tsaari
alt_id: 19801:011:0116
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses.</span>


source: M
code: 16
name: Suurupi sideväeosade linnak
type: Nõukogude
alt_id: 19801:001:2384
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harju-Harku-Suurupi-sidekeskus.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harju-Harku-Suurupi-sidekeskus.pdf</a></span>


source: M
code: 17
name: Suurupi tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 19801:001:1591
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harju-Harku-Suurupi-PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harju-Harku-Suurupi-PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 18
name: Vääna-Jõesuu tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 19801:001:0608
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Harku-Vaana-J6esuu-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Harku-Vaana-J6esuu-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 21
name: Jägala varulennuväli (maantee laiendus)
type: Nõukogude
alt_id: 24504:009:0308
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/harju/jagala-highway-strip-s269.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/harju/jagala-highway-strip-s269.html</a></span>


source: M
code: 23
name: Neeme piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 24505:001:0184
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Väga hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1321224254' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1321224254</a></span>


source: M
code: 24
name: Neeme tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 24505:001:1821
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused eesti perioodil <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Joelahtme-Neeme-TVP-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Joelahtme-Neeme-TVP-JP.pdf.</a></span>


source: M
code: 26
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Mõisaküla positsioon
type: Tsaari
alt_id: 30401:001:0658
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Kapitaalsete jao- või rühmavarjenditega.   III kaitsesektori edasinihutatud positsioon. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 27
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Veneküla positsioon
type: Tsaari
alt_id: 30401:001:0554
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Kapitaalsete jao- või rühmavarjenditega.    III kaitsesektori edasinihutatud positsioon. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 28
name: Kose kutsekooli tsiviilkaitse varjend (E)
type: Nõukogude
alt_id: 33702:003:0193
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1981</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='https://valitsusevarjend.wordpress.com/kontakt/' target='_blank'>https://valitsusevarjend.wordpress.com/kontakt/</a></span>


source: M
code: 31
name: Hara sadam, linnak ja piirivalvekordon (E)
type: Nõukogude
alt_id: 42301:001:0292
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Territooriumil paineb muuhulgas tsaariagne piirivalvekordon. <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1033572778' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1033572778</a></span>


source: M
code: 34
name: Kupu seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 35203:004:0130
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://kupu.ee/raketibaas/' target='_blank'>http://kupu.ee/raketibaas/</a></span>


source: M
code: 35
name: Leesi tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 42301:001:0177
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Leesi%20TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Leesi%20TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 36
name: Pärispea radarijaam ja linnak (D)
type: Nõukogude
alt_id: 42301:003:0333
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Parispea%20radarijaam.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Parispea%20radarijaam.pdf</a></span>


source: M
code: 37
name: Pärispea tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 42301:003:0162
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Parispea%20TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Parispea%20TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 38
name: Salmistu vaatlustorn
type: Nõukogude
alt_id: 35201:002:0801
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>vaatlustornina</span>


source: M
code: 39
name: Suurpea linnak
type: Nõukogude
alt_id: 42301:003:1198
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav/halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=3;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1628298020' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=3;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1628298020</a></span>


source: M
code: 40
name: Tsitre piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 35203:001:0037
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Tsitre%20kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Tsitre%20kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 41
name: Tsitre tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 35301:001:0423
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>erinevas lagunemisastmes hooned ja rajatised</span>


source: M
code: 42
name: Turbuneeme kordon ja tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 42301:003:0037
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Turbuneeme%20kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa%20Kuusalu%20-%20Turbuneeme%20kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 44
name: Alliklepa piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 56201:001:0669
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1939974495' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1939974495</a></span>


source: M
code: 45
name: Keibu tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 56201:001:0240
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Keibu-TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Keibu-TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 46
name: Keila-Joa tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 29501:007:1528
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Keila-Joa-TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Keila-Joa-TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 47
name: Klooga garnisoni komandantuur ja laod
type: Nõukogude
alt_id: 29501:010:0618
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>lisaks veel 7 kinnistut, erinevas lagunemisastmes hooned ja rajatised</span>


source: M
code: 48
name: Kolvikunina (Alliklepa) tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 56201:001:0614
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Kolvikunina-TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Kolvikunina-TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 49
name: Kurkse piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 56201:003:0122
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Kurkse-kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Kurkse-kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 50
name: Kurkse tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 56201:003:0124
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Kurkse-TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Kurkse-TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 51
name: Laoküla vaatlushoone
type: Nõukogude
alt_id: 29501:001:0726
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1965</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Laokyla-vaatlushoone.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Laokyla-vaatlushoone.pdf</a></span>


source: M
code: 52
name: Leetse I (Paju) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 58001:003:0011
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Paldiski-Leetse-I-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Paldiski-Leetse-I-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 53
name: Leetse II seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 58001:004:0027
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Paldiski-Leetse-II-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Paldiski-Leetse-II-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 55
name: Leetse suurtükipositsioonid
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata. Naaberkinnistu: Segametsa 58001:001:0342</span>


source: M
code: 57
name: Lohusalu tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 29501:001:0048
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Lohusalu-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Keila-Lohusalu-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 59
name: Paldiski 180 mm raudteesuurtükkide positsioon
type: Nõukogude
alt_id: 58001:001:0252
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Keskmise positsiooni koordinaadid ja aadress</span>


source: M
code: 60
name: Paldiski 76 mm patarei
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata. Naaberkinnistu Majaka tee 29 58001:003:0043. Paldiski tulejuhtimistornist 250 m kagu pool</span>


source: M
code: 61
name: Paldiski tulejuhtimistorn
type: Nõukogude
alt_id: 58001:003:0043
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Paldiski-Majaka-29-tulejuhtimistorn.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Paldiski-Majaka-29-tulejuhtimistorn.pdf</a></span>


source: M
code: 62
name: Paldiski õppetuumareaktorite kompleks
type: Nõukogude
alt_id: 58001:004:0032
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Jüri Pärn, Margus Hergauk, Mati Õun. Punalaevastik Eestis 20.sajandi lõpukümnendeil, Tallinn 2006</span>


source: M
code: 64
name: Suurekivi seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 56201:001:1045
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Suurekivi-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Padise-Suurekivi-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 65
name: Suur-Pakri 45 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 58001:008:0043
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://battal.ee/bpakri/bpakri06.html' target='_blank'>http://battal.ee/bpakri/bpakri06.html</a></span>


source: M
code: 66
name: Suur-Pakri linnak 1 (põhjapoolne)
type: Nõukogude
alt_id: 58001:009:0046
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://battal.ee/bpakri/bpakri02.html' target='_blank'>http://battal.ee/bpakri/bpakri02.html</a></span>


source: M
code: 69
name: Väike-Pakri 100 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 58001:009:0042
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1945</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://battal.ee/mpakri/mpakri02.html' target='_blank'>http://battal.ee/mpakri/mpakri02.html</a></span>


source: M
code: 70
name: Väike-Pakri 130 mm patarei (põhjapoolne)
type: Nõukogude
alt_id: 58001:009:0042
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://battal.ee/mpakri/mpakri03.html' target='_blank'>http://battal.ee/mpakri/mpakri03.html</a></span>


source: M
code: 71
name: Väike-Pakri 130 mm patarei (lõunapoolne)
type: Nõukogude
alt_id: 58001:009:0042
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Eestis unikaalse projektiga 130 mm patarei, kõigi suurtükkide tulesektor oli 360 kraadi. <a href='http://battal.ee/mpakri/mpakri04.html' target='_blank'>http://battal.ee/mpakri/mpakri04.html</a></span>


source: M
code: 72
name: Väike-Pakri 45 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 58001:009:0042
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://battal.ee/mpakri/mpakri05.html' target='_blank'>http://battal.ee/mpakri/mpakri05.html</a></span>


source: M
code: 74
name: Väike-Pakri 76 mm patarei (põhjapoolne)
type: Nõukogude
alt_id: 58001:009:0024
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://battal.ee/mpakri/mpakri06.html' target='_blank'>http://battal.ee/mpakri/mpakri06.html</a></span>


source: M
code: 77
name: Väike-Pakri linnak 2
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>katastrisse kandmata, naaberkinnistu Hinnose 58001:009:0031</span>


source: M
code: 78
name: Ämari (Suurküla) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 86801:001:0375
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Väga hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://forte.delfi.ee/news/militaaria/ulevaade-ajakirjast-sodur-kas-amari-lennubaas-on-valmis?id=69802635' target='_blank'>http://forte.delfi.ee/news/militaaria/ulevaade-ajakirjast-sodur-kas-amari-lennubaas-on-valmis?id=69802635</a></span>


source: M
code: 79
name: Iru komandokeskus
type: Nõukogude
alt_id: 44601:001:0269
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Teised hooned: Paevälja 11, 13, 15</span>


source: M
code: 80
name: Aaviku raadiotehnilise luure keskus
type: Nõukogude
alt_id: 65302:001:0014
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses.</span>


source: M
code: 81
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Rae grupp
type: Tsaari
alt_id: 65301:001:3558
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Mitu kinnistut. Kaitse alla on võetud 2 ehitist ja pärandkultuuriobjektidena on registreeritud 8 ehitist (Rae rooduvarjend on nii seda kui teist). Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 83
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Männiku lahingumoonalaod
type: Tsaari
alt_id: 71801:001:0550
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused saksa, eesti ja nõukogude perioodil. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 84
name: Peeter Suure Merekindluse sõjaväemaanteed
type: Tsaari
alt_id: 71801:001:1139
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. Aadress ligikaudne keskpunkt.  Projekteeritud pikkadest munakiviteedest valmis vaid mõni lõik, millest olulisemad Harku–Vatsla, Pühaküla–Alliku, Jõeküla–Kakumäe, Klooga maanteelt (vanalt trassilt) Suurupi rannapataeridesse, Männiku–Nõmme küla. Kohati jõuti rajada vaid metsasiht või teetamm, näiteks Vatsla ja Vääna kandis, aga ka Naissaarel. Sillutuseks kasutati enam-vähem ühtlase suurusega väikesi munakaid, mida hangiti mererandadest. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 85
name: Üksnurme (Saue) varukomandokeskus/saatekeskus
type: Nõukogude
alt_id: 71801:003:0779
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>varu- e kaitstud komandopunkt</span>


source: M
code: 86
name: Aila varukomandokeskus
type: Nõukogude
alt_id: 72701:003:0194
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav/halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>maa-alune varu- e kaitstud komandopunkt</span>


source: M
code: 88
name: Lintsi (Siimika) raketibaas.
type: Nõukogude
alt_id: 51802:002:0409
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa_Lintsi_raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa_Lintsi_raketibaas.pdf</a>            <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa_Lintsi_raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa_Lintsi_raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 90
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Alliku grupp
type: Tsaari
alt_id: 72701:002:1474
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 91
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Hüüru 12" patarei
type: Tsaari
alt_id: 72701:001:2046
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. Fort nr. 5 kavatseti ehitada Harku ja Hüüru mõisa vahele.  Fordi rajamine jäi jalgu uute ja kaugemate positsioonide ehitamisele, mistõttu ei alustatud isegi süvendite kaevamist. Valmis sai 12-tolline haubitsapatarei otse Vääna jõe paremkaldal mõisa vastas. See koosnes neljast platvormist rataslafettidele ning neljast laskemoonavarjendist (igaühe maht 50 kuupmeetrit). Läbi varjendiesikute ja platvormidest mööda kulges kivivooderdisega süvend (ühendustee) sügavusega umbes 1 m. Patareini oli toodud raudteeharu. Varjendid on säilinud, ühendustee jälgitav. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 92
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Peetrimõisa (Vääna-Posti) grupp
type: Tsaari
alt_id: 72701:002:0328
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1917</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Silmapaistvam (kuid arvult üsna väike) osa ehitistest on kaitse all, va  Kiia ja Püha küla. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 93
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Pääsküla grupp
type: Tsaari
alt_id: 72701:005:0771
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Ehitati 6 suurt blindaaži, ühes neist diiselelektrijaam. Omavahel olid nad ühendatud viimistlemata tunnelitega kogupikkuses 1200 sülda. Ei alustatud seitsmenda blindaaži ehitamist süvendis positsiooni keskel. Nõrgvee ärastamiseks olid omaette allmaakäigud. Kõrgendiku servadel oli kaevikuid ja positsioone välisuurtükkidele. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 94
name: Peeter Suure Merekindluse Saue raadiojaam
type: Tsaari
alt_id: 72701:002:0797
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.ra.ee/kaardid/index.php/en/map/saveOrPrint?id=223423&page=1)' target='_blank'>http://www.ra.ee/kaardid/index.php/en/map/saveOrPrint?id=223423&page=1)</a>   Allika tee 13a, nimetu mü, Mardi</span>


source: M
code: 95
name: Arsenal
type: Tsaari
alt_id: 78408:807:0086
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused eesti ja nõukogude perioodil. Ümber ehitatud kaubanduskeskuseks</span>


source: M
code: 97
name: Kaitseliidu peastaap
type: Eesti
alt_id: 78401:101:1850
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1929</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>1911. aastal ehitatud  kahekorruselisele kivielamule lisati 1928. aastal  mansardkorrus ja maja kõrvale hakati ehitama Tallinna malevale uut maja (arhitekt Artur Perna, ehitusettevõtjad Reinhold Treubeck ja Villem Hanstein). Maja õnnistati pidulikult sisse järgmise aasta 31. augustil. krundi sügavuses kõrgete vertikaalakendega liigendatud võimla, keldrikorrusel olid 50 meetri pikkune siselasketiir, söökla ja veeremänguruum. Võimlat kasutasid kaitseliitlaste kõrval ka mitmed pealinna koolid ja muud asutused. Kahekorruselisele majale 1934. aastal ehitada peale veel kolm korrust ja alumisi korruseid ümber ehitada. Vastav leping ehitusettevõtja Johannes Trumpiga sõlmiti 1. juunil ja maja sai valmis (A. Perna projekti järgi) juba 1. detsembriks.</span>


source: M
code: 98
name: Kakumäe tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 78406:611:3190
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Paljassaare-vana-TVP-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Paljassaare-vana-TVP-JP.pdf.</a>    Asub täielikult mälestise "8745 Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr. 4 komandopunkt, 1915. a." kaitsevööndis</span>


source: M
code: 100
name: Kalaranna kahuripatarei (nn mortiiripatarei)
type: Tsaari
alt_id: 78408:801:0311
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='https://et.wikipedia.org/wiki/Mortiiripatarei_(Tallinn):' target='_blank'>https://et.wikipedia.org/wiki/Mortiiripatarei_(Tallinn):</a>  "Tõenäoliselt oli see reduut kavandatud mortiiridest laskmiseks, sest on nihutatud fordi põhihoonetest ettepoole, kompenseerimaks mürsu järsemast lennujoonest tingitud laskekauguse kaotust. Tänapäeval on maa peal säilinud ainult hoone, mida tuntaksegi Mortiiripatareina. Reduudi muid osasid – muldkindlustisi, vallikraavi, kontreskarpmüüri jm – on säilinud maa all. Ehitise kasutatav nimi ja teostatud kuju on omavahel vastuolus, sest selline kaponiir ei ole mõeldud mortiiridest tulistamiseks, kuna mortiirihooned on mürsu lennujoone tõttu laskeavade teistsuguse paigutusega. Võimalik, et algselt kavandati hoone mortiiride, kuid hiljem ehitati juba kahurite jaoks. Reduut ehitati aastatel 1838–1839 ühekorruselisena, katusel oli rinnatisega lahtine laskeplatvorm, mida rahuajal kattis ajutine puidust katus. Krimmi sõja ajal ehitati 1854–1855 hoone peale fleši vallikraavidele suunatud laskeavadega uus korrus ning see kaeti uue katusega."</span>


source: M
code: 101
name: Komandokeskus Kochi suvemõisa all
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Kochi suvemõis on kaitse all <a href='http://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=8755' target='_blank'>http://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=8755</a></span>


source: M
code: 102
name: Kopli piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 78408:808:2100
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Kopli-kordon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Kopli-kordon-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 104
name: Maarjamäe raadiosidekeskus
type: Nõukogude
alt_id: 78402:201:0050
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Algne aadress Pähkli 3</span>


source: M
code: 105
name: Miinisadam
type: Tsaari
alt_id: 78408:801:0780
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1912</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Kasutuses EV mereväebaasina.   Sadama kaid ja muulid ei ole mälestistena kaitse all.  <a href='http://www.battal.ee/tallinn/port/portipv04.html.' target='_blank'>http://www.battal.ee/tallinn/port/portipv04.html.</a></span>


source: M
code: 106
name: Nõmme (Kivimäe) EW sõjaväe sanatoorium
type: Eesti
alt_id: 78404:407:9280
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://eestielu.delfi.ee/tallinn/elu/terik-kivimael-voiks-taastada-ajaloolise-sojavae-sanatooriumi?id=68903083' target='_blank'>http://eestielu.delfi.ee/tallinn/elu/terik-kivimael-voiks-taastada-ajaloolise-sojavae-sanatooriumi?id=68903083</a>  Nõukogude  ajal  Tallinna vene hospidali tuberkuloosi sanatooriumi osakond ning  Balti laevastiku saatejaam ja sõjaväe kütusehoidla.</span>


source: M
code: 107
name: Paljassaare uus tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Paljassaare tee 97, katastrisse kandmata, lähim k-ü Paljassaare tee 101 78408:809:0320 <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Paljassaare-uus-TVP-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Paljassaare-uus-TVP-JP.pdf.</a>    Asub  Paljassaare hoiualal.  Rekonstrueeritud, kasutatakse linnuvaatlustornina.</span>


source: M
code: 108
name: Paljassaare vana tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Paljassaare tee 100, katastrisse kandmata (k-ü Paljassaare tee 101 78408:809:0320 vastas) <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Paljassaare-vana-TVP-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Paljassaare-vana-TVP-JP.pdf.</a>    Asub nn Paljassaare hoiualal.</span>


source: M
code: 109
name: Peeter Suure Merekindluse allveelaevastiku linnak ja EW Mereväe ekipaazh (E)
type: Tsaari
alt_id: 78408:807:0060
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Peeter Suure Merekindluse allveelaevnike linnak.  1924 rajati kasarmu mereväe tarbeks. Kasutusel Keskkonnainspektsiooni majana. Ümber- ja juurdeehitused eesti ja nõukogude perioodil.  Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 110
name: Peeter Suure Merekindluse Hiiu laod
type: Tsaari
alt_id: 78404:406:0192
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Säilinud on 2 paekivist bensiinikeldrit.</span>


source: M
code: 111
name: Peeter Suure Merekindluse kindluseraudtee
type: Tsaari
alt_id: 78404:406:7720
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt, Nõmme jaamahoone. Liinide kogupikkus Saksa okupatsioonivägede staabi andmeil oli Tallinna ümbruses mandril 244,7 km. Kokku oli projekteeritud kindluseraudteed ligi 250 km.  Naissaarel oli raudteed 27 km, Aegnal veidi üle 3 km.    Vedurite ringdepoo on praegu muudetud laoks Pärnu mnt ja Vääna tn vahelisel alal.  Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 112
name: Peeter Suure Merekindluse Maarinde Viljandi maantee laod
type: Tsaari
alt_id: 78404:403:0081
description:
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Rakust N, Viljandi mnt ja kindluseraudtee ääres.   Tee ääres süvistatud, betoonseintega hoone, selle läänekülge tõi lühike raudteeharu. Teine, suurem hoone (u 11x17 m) teest veidi kaugemal. Liiva kalmistu laiendus. Heino Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940.</span>


source: M
code: 113
name: Peeter Suure Sadama (Sitsi) remondibassein
type: Tsaari
alt_id: 78408:807:0031
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.battal.ee/tallinn/port/portipv02.html' target='_blank'>http://www.battal.ee/tallinn/port/portipv02.html</a></span>


source: M
code: 114
name: Pirita tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 78401:101:0238
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Pirita-TVP-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Harjumaa-Tallinn-Pirita-TVP-JP.pdf.</a>  Operaatorihoone on lammutatud, alles on vundament ja meremärgiks maskeeritud vaatlustorn.</span>


source: M
code: 116
name: Süsta sadam
type: Tsaari
alt_id: 78401:101:2253
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea/rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused nõukogude perioodil.</span>


source: M
code: 117
name: Tallinna garnisoni komandatuur
type: Eesti
alt_id: 78401:112:1260
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1939</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>


source: M
code: 118
name: Tallinna Lasnamäe lennubaas
type: Tsaari
alt_id: 78403:304:0053
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1914</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. Lasnamäe linnaosa, praeguse Narva mnt ja Liikuri tn vaheline ala. Aadress ligikaudne keskpunkt. Praeguseks säilinud üksikud paekivihooned. Ümber- ja juurdeehitused eesti, saksa ja nõukogude perioodidel</span>


source: M
code: 119
name: Varjend (Rannamäe tee 11)
type: Eesti
alt_id: 78401:101:2380
description:
<strong>Lisainfo: </strong><span>1932. aastal rajati bastioni lõunaosas läbi Rannamäe tee ning väike osa bastionist puudega jäi teisele poole teed ning veel Eesti Vabariigi esimesel perioodil kohandati maa-alused kasematt-käigud varjenditeks. <a href='https://et.wikipedia.org/wiki/Rannam%C3%A4gi' target='_blank'>https://et.wikipedia.org/wiki/Rannam%C3%A4gi</a>  ERA.498.12.548</span>


source: M
code: 121
name: Miiduranna reiditankla ja kütuselaod
type: Nõukogude
alt_id: 89001:010:0979
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1016396950' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1016396950</a></span>


source: M
code: 123
name: Naissaare miinitehas (-töökoda) (E)
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata. Naaberkinnistu: Kuusemetsa 89001:001:0098</span>


source: M
code: 126
name: Rohuneeme uuem seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 89001:003:0429
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1342700067' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1342700067</a></span>


source: M
code: 127
name: Rohuneeme vanem seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 89001:003:0888
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-255079244' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-255079244</a></span>


source: M
code: 129
name: Prangli radarialus
type: Saksa
alt_id: 89001:002:0457
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Tõenäoliselt Teise maailmasõja aegne saksa/soome radari alus <a href='http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=6&t=1659&hilit=prangli' target='_blank'>http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=6&t=1659&hilit=prangli</a>  <a href='http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=6&t=1659&hilit=prangli' target='_blank'>http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=6&t=1659&hilit=prangli</a></span>


source: M
code: 130
name: Prangli piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 89001:002:0385
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1967</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Suurem osa hooneid on lammutatud. Alles on torn, tõenäoliselt ka takistusriba ja laskeväli oma rajatistega.</span>


source: M
code: 131
name: Haldi tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 17501:002:0091
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Haldi%20PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Haldi%20PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 132
name: Heltermaa 130 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 63902:001:0017
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-845431944' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-845431944</a></span>


source: M
code: 133
name: Heltermaa piirivalvekordon (tsaariaegne)
type: Tsaari
alt_id: 63902:001:0477
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused eesti ja nõukogude perioodil.</span>


source: M
code: 134
name: Hiiessaare linnak
type: Nõukogude
alt_id: 63901:001:0304
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-478231945' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-478231945</a></span>


source: M
code: 135
name: Kalana (Ristna) linnak
type: Nõukogude
alt_id: 39201:001:0166
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Linnak rajati 1941. rannapatarei tarbeks. Pärast patarei likvideerimist 1960. aastal asus territooriumil radarijaam. 1988. aastal alustati 24 korteriga elamu ja suure kasarmu ehitamist, aga need jäid pooleli.</span>


source: M
code: 136
name: Kõrgessaare kordon
type: Nõukogude
alt_id: 39201:004:0051
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa-Hiiu-Korgessaare-kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa-Hiiu-Korgessaare-kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 137
name: Kärdla piirivalvekomandantuur
type: Nõukogude
alt_id: 37101:004:0017
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/2133/album-00/album/index.html' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/2133/album-00/album/index.html</a></span>


source: M
code: 138
name: Lehtma tehnilise vaatluse post (E)
type: Nõukogude
alt_id: 39201:004:5370
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Lehtma%20PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Lehtma%20PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 139
name: Ojaküla kordon
type: Nõukogude
alt_id: 39201:001:0451
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1962</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa-Ojakyla-kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa-Ojakyla-kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 140
name: Orjaku sõjasadam
type: Tsaari
alt_id: 36801:001:0903
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1912</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Sadam kavatseti välja ehitada Tsaari-Venemaa merejõudude miinilaevastiku baasiks. Ehitustöödega alustati 1912. aastal, kuid I maailmasõja alguseks jõuti rajada kaks kaitsemuuli, mis sadama-ala praeguselgi ajal ümbritsevad. Eesti Vabarigi lõpuaastail süvendati 2,2 kilomeetrit pikk, 35 meetrit lai ning 4 meetrit sügav laevatee</span>


source: M
code: 142
name: Paope piirivalve väliõppekeskus
type: Nõukogude
alt_id: 39201:002:3770
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Õppekeskuse maa-ala on jagatud vähemalt 12 kinnistu vahel.  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Paope%20lasketiir.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Paope%20lasketiir.pdf</a>  Kaks hoonet on ümber ehitatud suvemajaks, kolmas seisab kasutuseta. Õppeväljaku konstruktsioonid valdavalt lammutatud. Säilinud kaks laskepesa.</span>


source: M
code: 143
name: Piirivalve vaatetorn Kõrgessaare sadamas
type: Nõukogude
alt_id: 39201:004:5890
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Sellise konstruktsiooniga torne paigaldati Hiiumaal 1980. aastatel. Kõrgessaare kordon on u 0,5 km ja Ninametsa TVP 1,5 km kaugusel</span>


source: M
code: 144
name: Sarve-Lehtma kaitseliin (D)
type: Nõukogude
alt_id: 63901:001:3182
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Enam kui 100 kinnistut, mõtteline keskpunkt.</span>


source: M
code: 145
name: Suursadama kordon
type: Nõukogude
alt_id: 63901:001:0052
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%2001%20Suursadama%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%2001%20Suursadama%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 146
name: Säärenina tehnilise vaatluse post (E)
type: Nõukogude
alt_id: 63901:001:2040
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1970</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Saarenina%20PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Hiiumaa%20Saarenina%20PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 147
name: Tahkuna (Lõimastu) linnak
type: Nõukogude
alt_id: 39201:004:4611
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>1940. aastal alustati ehitust, enne sõda valmis ei jõutudki. Pärast sõda lõpetati ehitus, oli kasutusel kuni 1960. aastani. 1985. võeti linnak uuesti kasutusele radarijaama jaoks, ehitati uus 8 korteriga elamu ja muid abihooneid. Erastatud, osa hooneid lammutatud, kinnisvaraarendus.</span>


source: M
code: 148
name: Tahkuna mereväe raadiosidekeskus
type: Nõukogude
alt_id: 39201:004:4360
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>rajatud mereväe raadiotehnilise postina. Linnakus asub Hiiumaa militaarmuuseum</span>


source: M
code: 149
name: Permisküla kaitseliin
type: Eesti
alt_id: 22901:007:0189
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-377004968' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-377004968</a></span>


source: M
code: 150
name: Agusalu kaitseliin
type: Eesti
alt_id: 22901:005:0095
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1934</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1342167946' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1342167946</a></span>


source: M
code: 151
name: Edise radarijaam
type: Nõukogude
alt_id: 25201:005:1501
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1104820366' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1104820366</a></span>


source: M
code: 152
name: Lüganuse (Püssi) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 43701:004:0247
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>varemed</span>


source: M
code: 153
name: Honori bastioni patarei
type: Eesti
alt_id: 51101:003:0045
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1938</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>paikneb lasteaia territooriumil. Robert Treufeldt. Eesti Vabariigi kirdepiiri kindlusehitised 1919-1939. Narva Muuseum Toimetised 10. 2010</span>


source: M
code: 154
name: Tankitõrjekahurite garaaž
type: Eesti
alt_id: 51101:004:0110
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1939</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Robert Treufeldt. Eesti Vabariigi kirdepiiri kindlusehitised 1919-1939. Narva Muuseum Toimetised 10. 2010</span>


source: M
code: 155
name: Meriküla 10´´patarei (E)
type: Tsaari
alt_id: 85101:002:0420
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1916</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>H. Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940. Tallinn 1994</span>


source: M
code: 156
name: Meriküla 6´´ patarei (E)
type: Eesti
alt_id: 85101:002:0203
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1920</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>H. Gustavson. Merekindlused Eestis 1913-1940. Tallinn 1993</span>


source: M
code: 157
name: Meriküla raudtee
type: Tsaari
alt_id: 85101:002:0226
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>U 50 kinnistut. Kitsarööpmeline liin kulges endise Auvere jaama ja Meriküla patarei vahel</span>


source: M
code: 158
name: Narva jõe kaitseliin
type: Eesti
alt_id: 85101:001:0845
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Aadress ligikaudne keskpunkt. Õhiti nõukogude võimu poolt 1940. Robert Treufeldt. Eesti Vabariigi kirdepiiri kindlusehitised 1919-1939. Narva Muuseum Toimetised 10. 2010</span>


source: M
code: 160
name: Olgina (Soldino) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 85101:003:1275
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/ida-viru/narva-s1251.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/ida-viru/narva-s1251.html</a></span>


source: M
code: 162
name: Sinimäe (Pargimäe) kasematid
type: Tsaari
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1915</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata, Karja tn 11 85101:001:0521 vastas. <a href='http://www.eestigiid.ee/?SCat=42&CatID=0&ItemID=1710:' target='_blank'>http://www.eestigiid.ee/?SCat=42&CatID=0&ItemID=1710:</a>  Pargimäe põhjanõlval esineb neli loogakujulist tehiskoobast. Need on raiutud mäe sisse osalt juba I maailmasõja ajal Saksa sõjaväe poolt, kes kindlustusid Sinimägedes. Kõik koopad on kahe avaga, mille vahekaugus on 6-20 m. Koobaste laius ulatub 1,5-3 ning kõrgus kuni 2 meetrini. Sinimäed on looduskaitse all. <a href='http://www.eestigiid.ee/?SCat=42&CatID=0&ItemID=1710:' target='_blank'>http://www.eestigiid.ee/?SCat=42&CatID=0&ItemID=1710:</a></span>


source: M
code: 163
name: Tannenbergi kaitseliin
type: Saksa
alt_id: 85101:001:0861
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1944</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>ca 1km 4 kinnistul paiknev  tulepesade ja ühenduskraavidega välikaitseliin</span>


source: M
code: 164
name: Udria 6-tolline patarei
type: Tsaari
alt_id: 85101:002:0444
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1916</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>


source: M
code: 165
name: Utria (Udria) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 85101:002:0366
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1968</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1188172719' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1188172719</a></span>


source: M
code: 166
name: Päite (Vaivina) tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 80201:002:0335
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-604231919' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-604231919</a></span>


source: M
code: 167
name: Saka seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 32001:001:0136
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-2133500320' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-2133500320</a></span>


source: M
code: 168
name: Valaste 10,5 cm patarei (E)
type: Saksa
alt_id: 32001:002:0169
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1943</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=41&t=499&hilit=valaste&start=15' target='_blank'>http://militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=41&t=499&hilit=valaste&start=15</a></span>


source: M
code: 169
name: Voka seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 80201:002:0318
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=pohjarannik20140917.2.10.1' target='_blank'>http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=pohjarannik20140917.2.10.1</a>  rajatised ja hooned on lammutatud, osaliselt on säilinud  maastik ja ühendusteede struktuur</span>


source: M
code: 170
name: Kasepää varulennuväli (maantee laiendus)
type: Nõukogude
alt_id: 65701:002:0358
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>3 km, kahe seisuplatsiga</span>


source: M
code: 171
name: Madisemäe vaatetorn
type: Nõukogude
alt_id: 61102:004:0051
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1218431920' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1218431920</a></span>


source: M
code: 172
name: Utsali (Alam-Pedja) polügoon
type: Nõukogude
alt_id: 61102:004:0009
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1006431920' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1006431920</a></span>


source: M
code: 175
name: Nurmsi (Koigi) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 32501:001:0340
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1960</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Koigi-Nurmsi-lennuvali.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Koigi-Nurmsi-lennuvali.pdf</a>  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Koigi-Nurmsi-lennuvali.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Koigi-Nurmsi-lennuvali.pdf</a></span>


source: M
code: 176
name: Paide-Tamsalu kitsarööpmeline raudtee
type: Tsaari
alt_id: 25701:001:0081
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1915</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused saksa perioodil. <a href='http://www.histrodamus.ee/index.php?&event=Show_main_layers&layer_id=183' target='_blank'>http://www.histrodamus.ee/index.php?&event=Show_main_layers&layer_id=183</a></span>


source: M
code: 177
name: Reinevere (Kuru) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 13402:003:0070
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1961</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Ambla-Reinevere-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Ambla-Reinevere-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 178
name: Reinevere komandokeskus (D)
type: Nõukogude
alt_id: 13402:003:0610
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Ambla-Reinevere-komandokeskus.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Ambla-Reinevere-komandokeskus.pdf</a></span>


source: M
code: 179
name: Võhma (Ollepa/Sagevere/Arkma/Kabala) varulennuväli ja raadiolokatsioonijaam
type: Nõukogude
alt_id: 27101:003:0014
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Tyri-Ollepa-Vohma-aerodroom.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Jarvamaa-Tyri-Ollepa-Vohma-aerodroom.pdf</a></span>


source: M
code: 180
name: Haapsalu (Kiltsi) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 67401:001:0580
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/</a>  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/</a></span>


source: M
code: 181
name: Haapsalu (Kiltsi) lennuvälja kütuseladu
type: Nõukogude
alt_id: 67401:001:0867
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Rohukyla%20lennuvalja%20kytuseladu.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Rohukyla%20lennuvalja%20kytuseladu.pdf</a></span>


source: M
code: 182
name: Haapsalu vesilennubaas
type: Tsaari
alt_id: 18301:002:0011
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused eesti ja nõukogude perioodil.  <a href='http://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=208074' target='_blank'>http://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=208074</a>  : Suur-Holmil "Lennu jaam" 4 lennukiangaariga(u 15x25 m) saare idarannal, + 3 väiksemat hoonet.   NL ajal baseerusid piirivalvelaevad, nüüd EPV käes.</span>


source: M
code: 183
name: Nõmme seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 67401:001:0476
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1962</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Ridala%20Nomme%20divisjon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Ridala%20Nomme%20divisjon.pdf</a></span>


source: M
code: 184
name: Pullapää komandokeskus / radarijaam
type: Nõukogude
alt_id: 67401:001:0272
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Ridala%20Nomme%20komandokeskus-radarijaam.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Ridala%20Nomme%20komandokeskus-radarijaam.pdf</a></span>


source: M
code: 185
name: Rohuküla rakettide ettevalmistamise baas
type: Nõukogude
alt_id: 67401:001:0451
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Rohukyla%20rakettide%20ettevalmistusbaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Rohukyla%20rakettide%20ettevalmistusbaas.pdf</a></span>


source: M
code: 186
name: Rohuküla seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 67401:001:0864
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Rohukyla%20seniitraketidivisjon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Rohukyla%20seniitraketidivisjon.pdf</a></span>


source: M
code: 189
name: Dirhami patarei
type: Saksa
alt_id: 52001:001:0537
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1128795633' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1128795633</a>  <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1128795633' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1128795633</a></span>


source: M
code: 190
name: Hara tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 52001:003:0230
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Noarootsi-Hara-TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Noarootsi-Hara-TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 191
name: Osmussaare 130 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:1081
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-599040508' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-599040508</a></span>


source: M
code: 192
name: Osmussaare 180 mm patarei (E)
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:1081
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=976266494' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=976266494</a></span>


source: M
code: 193
name: Osmussaare linnak
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:1082
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>www.osmussaar.ee/est/?download=Osmussaare_kkk_loplik_30112004.pdf: "On arvatud, et osa kasarmuhoonetest (nt Kråklundsbackanil olevad) on veel tsaariaegsed".   PKR: Nõukogude Armee kasarmuhooned ().</span>


source: M
code: 194
name: Piirsalu raketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 68001:003:0278
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='https://www.flickr.com/photos/martintrolle/albums/72157614005990732' target='_blank'>https://www.flickr.com/photos/martintrolle/albums/72157614005990732</a>   <a href='https://www.flickr.com/photos/martintrolle/albums/72157614005990732' target='_blank'>https://www.flickr.com/photos/martintrolle/albums/72157614005990732</a></span>


source: M
code: 195
name: Ramsi tehnilise vaatluse post (E)
type: Nõukogude
alt_id: 52001:005:0008
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Noarootsi%20Einbi-Ramsi%20TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Noarootsi%20Einbi-Ramsi%20TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 196
name: Rannaküla tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 53101:001:0303
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-N6va-Rannakyla-TVP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-N6va-Rannakyla-TVP.pdf</a></span>


source: M
code: 197
name: Riguldi (Pöia) tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:0051
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-879389019' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-879389019</a></span>


source: M
code: 198
name: Spithami kordon
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:2171
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Noarootsi-Spithami-kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Noarootsi-Spithami-kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 199
name: Spithami raadioluurejaam
type: Tsaari
alt_id: 52001:001:1184
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1915</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Balti laevastiku raadioluure vastuvõtu-dešifreerimisjaam.   Jaanuaris 1915 algas jaama rajamine ja sideliini väljaehitamine. Kiirustades valminud jaam alustas tööd 30. juunil 1915. See paiknes Allikajärve lõikuval poolsaarel.         Juba 1912. aasta juunis tuli Balti laevastiku ohvitser I. I. Rengarten (1883–1920) ideele hakata pealt kuulama Läänemerel paiknevaid Saksa sõjalaevu ning nende asukohti määrama.  ... Laeva asukoha määramiseks oli vaja vähemalt kahte, parem aga kolme peilingut.   <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;572247461;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=1647217993' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;572247461;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=1647217993</a></span>


source: M
code: 200
name: Spithami radarijaam
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:0387
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Baasi territoorium on jagatud enam kui 30 pisikeseks kinnistuks. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Noarootsi-Spithami-radarijaam.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Noarootsi-Spithami-radarijaam.pdf</a></span>


source: M
code: 201
name: Suur-Nõmmküla (Sutlepa) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 52001:002:0692
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Suur-Nommkyla%20raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa%20Suur-Nommkyla%20raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 202
name: Telise vaatluspost
type: Nõukogude
alt_id: 52001:004:0646
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Noarootsi-Telise-VP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Noarootsi-Telise-VP.pdf</a></span>


source: M
code: 203
name: Tuksi piirivalvekordon (E)
type: Nõukogude
alt_id: 52001:001:0052
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Noarootsi-Tuksi-kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Noarootsi-Tuksi-kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 204
name: Borrby tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 90701:001:0357
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Borrby-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Borrby-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 205
name: Harilaiu merepiirivalve tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata</span>


source: M
code: 206
name: Hullo uus piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 90701:002:0303
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Hullo-uus-kordon-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Hullo-uus-kordon-JP.pdf.</a>   Kordonihoonesse on sisse ehitatud täismõõtmetega korvpallisaal ja rõdudega kinosaal. Hoone on eriline veel selle poolest, et kordoni tunnimehe vaatluspost on ehitatud katlamaja korstna otsa ja trepp sinna tiirutab ümber korstna. Mõned ehitised naaberkinnistutel</span>


source: M
code: 207
name: Kersleti merepiirivalve tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 90701:001:0312
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Kersleti-PVMJ-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Kersleti-PVMJ-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 208
name: Norrby tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 90701:003:0304
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Norrby-TVP-JP.pdf.' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Norrby-TVP-JP.pdf.</a>  Osal RMK puhkekoht, osa k-ü-del Norrby sadam 90701:003:0319, nimetu 90701:003:0613</span>


source: M
code: 209
name: Norrby Väike-Tjuka vaatluspost
type: Nõukogude
alt_id: 90701:003:0439
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Norrby-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laanemaa-Vormsi-Norrby-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 210
name: Karula seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 88701:001:0686
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='https://www.facebook.com/media/set/?set=a.456284487842518.1073741834.415729511898016&type=3' target='_blank'>https://www.facebook.com/media/set/?set=a.456284487842518.1073741834.415729511898016&type=3</a></span>


source: M
code: 211
name: Lobi seniitraketibaas ja linnak
type: Nõukogude
alt_id: 88703:001:0265
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Lobi%20raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Lobi%20raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 212
name: Lobi tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 88703:001:0265
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Lobi%20PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Lobi%20PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 213
name: Natturi vaatlustorn
type: Nõukogude
alt_id: 88703:001:0540
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='https://www.google.com/maps/d/viewer?mid=1JwCoVbQG--CYNwH3pPtbrmPHin0&ll=59.592613030978434%2C26.10029155078132&z=12' target='_blank'>https://www.google.com/maps/d/viewer?mid=1JwCoVbQG--CYNwH3pPtbrmPHin0&ll=59.592613030978434%2C26.10029155078132&z=12</a></span>


source: M
code: 215
name: Rutja (Kunda) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 88703:003:0350
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Kasutusel Kaitseliidu õppealana. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20lennuvali.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20lennuvali.pdf</a>  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20lennuvali.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20lennuvali.pdf</a></span>


source: M
code: 216
name: Rutja piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 88703:003:0145
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20kordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20kordon.pdf</a></span>


source: M
code: 217
name: Rutja tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 88703:003:0890
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa%20Vihula%20-%20Rutja%20PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 219
name: Vergi tehnilise vaatluse post (E)
type: Nõukogude
alt_id: 88703:001:1780
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1984</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa_Vihula_Vergi_PTN.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa_Vihula_Vergi_PTN.pdf</a></span>


source: M
code: 220
name: Põima komandokeskus / radarijaam (D)
type: Nõukogude
alt_id: 27302:003:0100
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1026069978' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=1026069978</a></span>


source: M
code: 221
name: Põima raadiosaatekeskus
type: Nõukogude
alt_id: 27302:001:0114
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa-Kadrina-P6ima-objekt.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa-Kadrina-P6ima-objekt.pdf</a></span>


source: M
code: 222
name: Põima sidekeskus (telegraafikeskus)
type: Nõukogude
alt_id: 27302:002:0099
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa-Kadrina-P6ima-sidekeskus.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Laane-Virumaa-Kadrina-P6ima-sidekeskus.pdf</a></span>


source: M
code: 224
name: Rakvere komandokeskus
type: Nõukogude
alt_id: 66301:034:0008
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1970</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Seniitraketibrigaadi komandopunkt. Osaliselt lammutatud, alles on vaid pinnasevallid ja rivistusplats, pinnasevalli sees tõenäoliselt ka angaar</span>


source: M
code: 225
name: Kloodi radarijaam
type: Nõukogude
alt_id: 66201:001:0410
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-489332205' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-489332205</a></span>


source: M
code: 226
name: Kloodi seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 66201:001:0470
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1960</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://wikimapia.org/#lang=en&lat=59.383387&lon=26.302986&z=16&m=b' target='_blank'>http://wikimapia.org/#lang=en&lat=59.383387&lon=26.302986&z=16&m=b</a>  <a href='http://wikimapia.org/#lang=en&lat=59.383387&lon=26.302986&z=16&m=b' target='_blank'>http://wikimapia.org/#lang=en&lat=59.383387&lon=26.302986&z=16&m=b</a></span>


source: M
code: 229
name: Imastu raadiosaatejaam
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata, naaberkinnistu Vaino 71601:003:0360. Kuulus sõjaväelennuvälja juurde</span>


source: M
code: 230
name: Imastu seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 71601:002:0460
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;572247461;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1014994324' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;572247461;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1014994324</a></span>


source: M
code: 237
name: Tapa lennuvälja sideautopark
type: Nõukogude
alt_id: 79101:017:0004
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osa autopargi ehitistest (lagunevad) on jäänud naaberkinnistutele, üks renoveeritud ja mõned lammutatud.</span>


source: M
code: 238
name: Tapa soomusrongirügemendi linnak / insenervägede õppeväeosa
type: Eesti
alt_id: 79101:017:0024
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea/halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Õppe-insenerbrigaad paiknes ka mitmel naaberkinnistul. Lasketiir on renoveeritud, kuid seal võib siiski leiduda veel ka omaaegseid ehitisi. Osa hooneid on lammutatud. Ümber- ja juurdeehitused nõukogude perioodil</span>


source: M
code: 240
name: Tapa õppe-insenerbrigaadi auto- ja masinadroom õppeklassidega, abimajand
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata, idas naabriks Väike-Karja tn 2 79101:017:0017. Ringrada on kasutusel, hooned lagunevad.</span>


source: M
code: 241
name: Tapa õppe-insenerbrigaadi autopark (ratasmasinapark) töökodade ja ladudega
type: Nõukogude
alt_id: 79101:017:0025
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osa hooneid lammutatud, vundamendid ja betoonpõrandad alles.</span>


source: M
code: 242
name: Tapa õppe-insenerbrigaadi lahingumoonaladu
type: Nõukogude
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Väike-Karja tn. Katastrisse kandmata, idas naabriks Väike-Karja tn 2 79101:017:0017</span>


source: M
code: 243
name: Tapa õppe-insenerbrigaadi mehhanismipark (lintmasinapark)
type: Nõukogude
alt_id: 79101:017:0060
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osa hooneid (Paide mnt poolsed varjualused) lammutatud, vundamendid ja betoonpõrandad alles. Enamus kivist garaaže on renoveeritud, osa suuremaks ehitatud.</span>


source: M
code: 244
name: Kadila raketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 90001:003:0162
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=15;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=672475461' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=15;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=672475461</a>  <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=15;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=672475461' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=15;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=672475461</a></span>


source: M
code: 246
name: Aseri õppepolügoon (piirivalve väliõppekeskus)
type: Nõukogude
alt_id: 15401:001:0332
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-384708656' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-384708656</a></span>


source: M
code: 247
name: Kutsala (Kanguristi) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 90202:002:0151
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-313822008' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-313822008</a></span>


source: M
code: 248
name: Letipea piirivalvekordon ja tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 90202:006:1270
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://pk.emu.ee/userfiles/instituudid/pk/image/gallery/greenbelt/thumb/Letipea_piirivalve.jpg' target='_blank'>http://pk.emu.ee/userfiles/instituudid/pk/image/gallery/greenbelt/thumb/Letipea_piirivalve.jpg</a>  Eesti piirivalve radar</span>


source: M
code: 250
name: Rohu (Lebavere) raketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 92703:001:0080
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=258' target='_blank'>http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=258</a>  <a href='http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=258' target='_blank'>http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=258</a>  <a href='http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=258' target='_blank'>http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=258</a></span>


source: M
code: 251
name: Petseri Põhjalaager (Värska laager) (E)
type: Eesti
alt_id: 93401:005:0330
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1927</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.rindeleht.ee/foorum/phpBB2/viewtopic.php?f=23&t=11265' target='_blank'>http://www.rindeleht.ee/foorum/phpBB2/viewtopic.php?f=23&t=11265</a></span>


source: M
code: 252
name: Rääptsova polügooni vaatlustorn
type: Nõukogude
alt_id: 93401:007:0359
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=811331923' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=811331923</a></span>


source: M
code: 253
name: Esivere varulennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 19501:002:0128
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=6;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=791783692' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=6;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=791783692</a></span>


source: M
code: 254
name: Vatla varulennuväli (maantee laiendus)
type: Nõukogude
alt_id: 19502:002:0070
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/laane/vatla-highway-strip-s276.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/laane/vatla-highway-strip-s276.html</a>  Maantee laiendus 3 km x 20 m, asfalt</span>


source: M
code: 255
name: Liu seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 15905:004:1008
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Parnumaa%20Audru%20Liu%20raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Parnumaa%20Audru%20Liu%20raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 256
name: Pärnu Krasnojarski polgu kasarmud (E)
type: Tsaari
alt_id: 62501:001:0514
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1905</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://parnu.postimees.ee/2103831/krasnojarski-ehk-lembitu-kasarmute-lugu' target='_blank'>http://parnu.postimees.ee/2103831/krasnojarski-ehk-lembitu-kasarmute-lugu</a></span>


source: M
code: 258
name: Pärnu vana (Kalamehe) sõjaväelinnak
type: Tsaari
alt_id: 62511:147:0002
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber- ja juurdeehitused nõukogude perioodil. <a href='http://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=229203)' target='_blank'>http://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=229203)</a>  NL aja lõpus oli seal Pärnu sõjaväe majavalitsus.    <a href='http://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=229203)' target='_blank'>http://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=229203)</a>  "Leiti, et otsekohe tuleb korda teha kaks linna omandis vana kasarmut ja ehitada kaks uut.  … Vanade kasarmute remondi kohta arvas kindral, et piisab, kui remontida Kalamehe tänava kasarmu, kuhu paigutatakse ajutiselt üks rood, kuna teise roodu võtab oma katuse alla Waldhofi vabrik, millega ettevõtte direktor Zigmundt silmapilk nõustus. Linnapea Brackmanni rõõmuks, kes igat linna kopikat ihnsalt hoidis, jäigi Riia tänava kasarmu remontimata ja Kalamehe kasarmu tegi augusti lõpuks korda meister K. Klein 2995.50 rubla eest."</span>


source: M
code: 259
name: Ridalepa (Lemmetsa) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 15904:001:0393
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Parnu-Audru-Ridalepa-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Parnu-Audru-Ridalepa-raketibaas.pdf</a>  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Parnu-Audru-Ridalepa-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Parnu-Audru-Ridalepa-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 261
name: Pahkla seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 31701:001:0689
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Rapla-Kohila-Pahkla-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Rapla-Kohila-Pahkla-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 262
name: Kuusiku lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 66902:001:0005
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='https://et.wikipedia.org/wiki/Kuusiku_lennuv%C3%A4li' target='_blank'>https://et.wikipedia.org/wiki/Kuusiku_lennuv%C3%A4li</a>  <a href='https://et.wikipedia.org/wiki/Kuusiku_lennuv%C3%A4li' target='_blank'>https://et.wikipedia.org/wiki/Kuusiku_lennuv%C3%A4li</a></span>


source: M
code: 265
name: Võiküla 100 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 47801:008:0596
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-696131955' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-696131955</a></span>


source: M
code: 268
name: Ruhnu raadiolokatsooniroodu uuem linnak
type: Nõukogude
alt_id: 68901:001:0237
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1968</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>


source: M
code: 269
name: Ruhnu raadiolokatsooniroodu vanem linnak
type: Nõukogude
alt_id: 68901:001:0248
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1955</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Roodu linnak 1955–60. Oli 4 korralikku elumaja, vannitubadega. Kasarmusse tegid kohalikud loomalauda.  Roodu uuesti formeerimisel 1968.a paiku ehitati uued hooned neist põhja poole. <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1668159565:' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1668159565:</a>  "Holma katkusurnuaed.  Varemalt kasarmu. Sinna tehti hiljem loomalaut ja meierei. Vanad kasarmuhooned on kasutuses loomalaudana. Kõige pikema hoone (35 m) puitosa osaliselt sisse varisenud, hoone hävimas. Kahe kõrvalhoone katused amortiseerunud."</span>


source: M
code: 270
name: Abruka 130 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 34801:014:0062
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.geopeitus.ee/aare/3043' target='_blank'>http://www.geopeitus.ee/aare/3043</a></span>


source: M
code: 271
name: Aste lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 34801:002:0155
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/saare/aste-s281.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/saare/aste-s281.html</a></span>


source: M
code: 272
name: Atla tehnilise vaatluse post (E)
type: Nõukogude
alt_id: 44001:002:0235
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Lymanda-AtlaTVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Lymanda-AtlaTVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 273
name: Austla (Karala) piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 44001:002:0234
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2010%20Austla-Karala%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2010%20Austla-Karala%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 274
name: Dejevo (Karujärve) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 30101:004:0666
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=3;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1286131948' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=3;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-1286131948</a></span>


source: M
code: 275
name: Jõgela (Katri) tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 44001:003:0773
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Lymanda-J6gela-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Lymanda-J6gela-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 276
name: Kallemäe seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 85801:004:0261
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1960</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Valjala-Kallemae-seniitraketidivisjon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Valjala-Kallemae-seniitraketidivisjon-JP.pdf</a>  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Valjala-Kallemae-seniitraketidivisjon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Valjala-Kallemae-seniitraketidivisjon-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 277
name: Kargi piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 80701:001:0690
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2012%20Kargi%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2012%20Kargi%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 278
name: Kaunispe tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 80701:001:0052
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Kaunispe-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Kaunispe-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 279
name: Kipi piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 44001:003:0163
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2011%20Kipi%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2011%20Kipi%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 280
name: Kogula (Mõnnuste) lennuväli
type: Nõukogude
alt_id: 37301:003:0370
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/saare/kogula-s282.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/saare/kogula-s282.html</a></span>


source: M
code: 281
name: Kuressaare kindluseraudtee
type: Tsaari
alt_id: 34901:014:0429
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. Ümber- ja juurdeehitused saksa perioodil. Roomassaare sadam – Kuressaare.    Algselt 750 mm laiuse raudtee ehitamist alustas 1917.a. algul Vene Armee Väliraudteede Valitsus. Sakslaste saabudes 21.10.1917.a. ehitati liin ümber 600 mm laiuseks ning kogu Saaremaa raudtee edasist ehitamist ja haldamist hakkas juhatama Sõjaväe Väliraudtee ehk HF (Heeresfeldbahn). Raudtee sai alguse Roomassaare sadamakailt ja suundus Kuressaare kesklinna, liini kogupikkuseks koos haruteedega oli 8 km. Selle liini hilisem vaksal asus aadressil Allee tn. 6. Kogu liin suleti 1940.a. oktoobris kui mittevajalik. Vaksalihoones Allee 6 tegutseb praegu kohvik.    Raudtee on kantud veel 1946.a NL kaardile.</span>


source: M
code: 282
name: Kõruse (Idila) tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 30101:002:0109
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=607131949' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=607131949</a></span>


source: M
code: 283
name: Kõruse piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 30101:002:0055
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2008%20Koruse%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2008%20Koruse%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 284
name: Kübassaare 130 mm patarei
type: Nõukogude
alt_id: 63401:005:0304
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1940</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Eesti sõjaajaloo teejuht. Koostaja Kristjan Luts Tallinn 2010 , <a href='http://register.muinas.ee/ftp/MKA%20inventeerimine/Saaremaa.militaar.pdf' target='_blank'>http://register.muinas.ee/ftp/MKA%20inventeerimine/Saaremaa.militaar.pdf</a></span>


source: M
code: 285
name: Laadla seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 80701:001:0747
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1968</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Laadla_seniitraketidivisjon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Laadla_seniitraketidivisjon-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 286
name: Liiküla piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 48301:006:0181
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1945</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Mustjala-Liikyla-piirivalvekordon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Mustjala-Liikyla-piirivalvekordon-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 287
name: Lõmala tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 72101:001:0345
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ümber ehitatud külastuskeskuseks. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Salme-L6mala-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Salme-L6mala-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 288
name: Lõpe-Kaimri tankitõrjeliin (E)
type: Nõukogude
alt_id: 72101:003:0609
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1941</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Asukohaks märgitud mälestustahvli koht, säilinud liini pikkus u 1 km. Saare maakonna militaarobjektide ekspertiis. Koostaja Endel Püüa 2006.</span>


source: M
code: 289
name: Maantee seniitraketibaas (E)
type: Nõukogude
alt_id: 80701:003:0610
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1939</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Maantee_seniitraketidivisjon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Maantee_seniitraketidivisjon-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 290
name: Mõntu 130 mm patarei
type: Nõukogude
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1941</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Katastrisse kandmata (Riigi reservmaa piiriettepanek AT0804290431 (RMK))</span>


source: M
code: 291
name: Ninase 180 mm patarei (E)
type: Nõukogude
alt_id: 48301:001:0268
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1941</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>


source: M
code: 292
name: Ninase piirivalve tugipunkt
type: Nõukogude
alt_id: 48301:001:0815
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Hästi säilinud, paekividega kindlustatud kaevikuliin 3 dotiga. Vaatluspunkti rajamisel on kasutatud tanki T-34 torni (tabelis loendatud varjendina). Osalt vääriselupaik, mis on ümbritsetud u 2 m kõrguse taraga.</span>


source: M
code: 293
name: Oriküla (Karida) seniitraketibaas ja komandokeskus (E)
type: Nõukogude
alt_id: 37301:005:0001
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Karla-Orikyla-divisjon-.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Karla-Orikyla-divisjon-.pdf</a>  <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Karla-Orikyla-divisjon-.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Karla-Orikyla-divisjon-.pdf</a></span>


source: M
code: 295
name: Papisaare (Rootsiküla) merelennubaas
type: Tsaari
alt_id: 30101:003:0360
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Osaliselt kasutuses. <a href='http://register.muinas.ee/file/architecture/1693.pdf' target='_blank'>http://register.muinas.ee/file/architecture/1693.pdf</a></span>


source: M
code: 296
name: Pihlalaiu merepiirivalve tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 40301:001:0254
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Võis kuuluda ka mereväele (kahjuks pole õnnestunud kuuluvust kindlalt välja selgitada).</span>


source: M
code: 297
name: Roomassaare kaitseliin (3 dotti)
type: Nõukogude
alt_id: 34901:016:0076
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1941</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Kolm dotti asuvad ida-lääne sihis 900 m pikkusel joonel. Keskmine dott asub Roomassaare meremärgist 150 m põhja pool. Saare maakonna militaarobjektide ekspertiis. Koostaja Endel Püüa 2006.</span>


source: M
code: 298
name: Saaremaa laiarööpmeline raudtee
type: Nõukogude
alt_id: 30101:002:0424
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1951</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Saaremaal oli plaanis rajada üle 200 km raudteid peajaama ja depooga Kuressaares. Raudtee oli mõeldud raskete raudteesuurtükkide vedamiseks. Ajutine liiklus avati esimestel lõikudel 1952 suvel, ehitustööd jätkusid 1953. Süsteemi ehitamine lõpetati 1956. Kogu raudtee võeti üles hiljemalt 1960. aastaks. Paljud teetammid on tänapäeval kasutuses maanteedena, kaartidel on sirged teelõigud selgelt näha (näit. Kihelkonna ümbruses).</span>


source: M
code: 300
name: Sääre 180 mm patarei (Stebeli patarei)
type: Nõukogude
alt_id: 80701:003:0775
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1941</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>


source: M
code: 301
name: Sääre piirivalvekordon (E)
type: Nõukogude
alt_id: 80701:003:0172
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Linnakus asub Sõrve militaarmuuseum</span>


source: M
code: 302
name: Tagaranna 6" patarei
type: Tsaari
alt_id: 48301:001:0499
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1917</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ninase 6-tolline (152 mm) patarei nr 46 ehitati 1917, koosnes 4 Canet tüüpi süürtükist. Suurtükid asetsesid Ninase pangal, 2 keskmist u 50 m vahekaugusega teineteise kõrval, 2 äärmist eelmistest veidi tahapoole nihutatud. Relvad asusid ajutistel puitalustel, positsioonide eesvall oli betoneeritud.. Looduses rahuldavalt säilinud.</span>


source: M
code: 303
name: Tagaranna piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 48301:001:0121
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2007%20Tagaranna%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2007%20Tagaranna%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 304
name: Tagaranna seniitraketibaas (E)
type: Nõukogude
alt_id: 48301:001:0513
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Mustjala-Tagaranna-seniitraketidivisjon-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Mustjala-Tagaranna-seniitraketidivisjon-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 305
name: Tagaranna tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 48301:001:0499
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Ninase linnu- ja loodusvaatlustorn. <a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Mustjala-Tagaranna-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Mustjala-Tagaranna-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 306
name: Tammese (Kõruse) seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 30101:002:0500
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Kihelkonna-Tammese-raketibaas.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Kihelkonna-Tammese-raketibaas.pdf</a></span>


source: M
code: 307
name: Tammuna piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 80701:003:0084
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1986</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2013%20Tammuna%20piirivalvekordon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa%2013%20Tammuna%20piirivalvekordon.pdf</a></span>


source: M
code: 308
name: Tehumardi seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 72101:001:0905
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Salme-Tehumardi-raketidivisjon.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Salme-Tehumardi-raketidivisjon.pdf</a></span>


source: M
code: 309
name: Türju (Loode) tehnilise vaatluse post
type: Nõukogude
alt_id: 80701:003:0085
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Tyrju-TVP-JP.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Saaremaa-Torgu-Tyrju-TVP-JP.pdf</a></span>


source: M
code: 310
name: Undva mereväe raadioside keskus
type: Nõukogude
alt_id: 30101:001:0090
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=1696931950' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=1696931950</a></span>


source: M
code: 312
name: Undva raadiolokatsioonijaam
type: Nõukogude
alt_id: 30101:001:0772
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=988631950' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=4;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=988631950</a></span>


source: M
code: 313
name: Ungru-Pagila tankitõrjeliin
type: Nõukogude
alt_id: 72101:002:0328
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1941</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>1941. aastal rajatud liini kasutasid ka sakslased 1944. aastal. Kaks rida betoonpüramiide u 300 m pikkuselt ja tankitõrjekraav. Saare maakonna militaarobjektide ekspertiis. Koostaja Endel Püüa 2006.</span>


source: M
code: 314
name: Vilsandi piirivalvekordon
type: Nõukogude
alt_id: 30101:001:0865
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1394931950' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1394931950</a>  <a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1394931950' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=-1394931950</a></span>


source: M
code: 315
name: Rõngu seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 69401:003:0104
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=489231925' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=489231925</a>  Linnaku hoonetes saetööstus</span>


source: M
code: 318
name: Kardla radarijaam
type: Nõukogude
alt_id: 83101:001:0277
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Tartu-Tahtvere-Kardla-radarijaam.pdf' target='_blank'>http://www.mil.hiiumaa.ee/xx/Tartu-Tahtvere-Kardla-radarijaam.pdf</a></span>


source: M
code: 320
name: Tartu Krasnojarski polgu kasarmulinnak (E)
type: Tsaari
alt_id: 79512:033:0048
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Hea</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Jah</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Peaaegu täielikult hävinud, alles on 1 1909.a ehitatud hoone, kuid siiski võib seal leiduda veel mingeid vähemärgatavaid selle linnakuga seotud objekte.</span>


source: M
code: 323
name: Tartu (Raadi) lennuväli (E)
type: Nõukogude
alt_id: 79403:002:1463
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Rahuldav</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://www.forgottenairfields.com/estonia/tartu/raadi-closed-s285.html' target='_blank'>http://www.forgottenairfields.com/estonia/tartu/raadi-closed-s285.html</a></span>


source: M
code: 324
name: Sangaste seniitraketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 72402:002:1390
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=3;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-2046861286' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=3;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-2046861286</a></span>


source: M
code: 325
name: Soontaga (Rooni) raketibaas
type: Nõukogude
alt_id: 60802:001:0317
description:
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span><a href='http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=991919746' target='_blank'>http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?comp=objresult=parandobj&obj_id=991919746</a></span>


source: M
code: 326
name: Kaitseliin Walk
type: Saksa
alt_id: 82001:001:0145
description:
<strong>Dateering aasta: </strong><span>1944</span>
<strong>Seisukord: </strong><span>Halb</span>
<strong>Kasutus: </strong><span>Ei</span>
<strong>Lisainfo: </strong><span>Pikasilla lähedalt Pikkjärveni ca 45 km saksa IIMS kaevikuliin. üle 100 kinnistu <a href='http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=valgamaalane20160830.2.8.2' target='_blank'>http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=valgamaalane20160830.2.8.2</a></span>


